# Uradni list C 113/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 113 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6431. marec 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 113

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6431. marec 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 113/01 | Sporočilo Komisije – Smernice o uporabi mehanizma napotitve iz člena 22 Uredbe o združitvah za določene kategorije zadev | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 113/01

Sporočilo Komisije – Smernice o uporabi mehanizma napotitve iz člena 22 Uredbe o združitvah za določene kategorije zadev

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 113/02 | Menjalni tečaji eura — 30. marec 2021 | 7 |
| | Računsko sodišče |
| 2021/C 113/03 | Posebno poročilo št. 4/2021 – Carinske kontrole: nezadostna usklajenost ovira finančne interese EU | 8 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 113/02

Menjalni tečaji eura — 30. marec 2021

7

Računsko sodišče

2021/C 113/03

Posebno poročilo št. 4/2021 – Carinske kontrole: nezadostna usklajenost ovira finančne interese EU

8

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče Efte |
| 2021/C 113/04 | Sodba sodišča z dne 10. decembra 2020 v združenih zadevah E-11/19 in E-12/19 – Adpublisher AG proti J in K 
  (Uredba (EU) 2016/679 – Varstvo podatkov - Pravica do vložitve pritožbe pri nadzornem organu – Pravica do učinkovitega pravnega sredstva zoper nadzorni organ – Anonimnost – Stroški, nastali v pritožbenem postopku) | 9 |
| 2021/C 113/05 | Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je 18. novembra 2020 vložilo sodišče Oslo tingrett v zadevi Q in drugi proti norveški vladi (Zadeva E-16/20) | 10 |
| 2021/C 113/06 | Sodba sodišča z dne 10. decembra 2020 v zadevi E-13/19 – Hraðbraut ehf. proti Ministrstvu za izobraževanje, znanost in kulturo, Verzlunarskóli Íslands ses., Tækniskólinn ehf., in Menntaskóli Borgarfjarðar ehf.
  (Javno naročanje – Direktiva 2014/24/EU – Javna naročila storitev – Člen 37 EGP – Pojem storitve – Višje sekundarno izobraževanje) | 11 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 113/07 | Predhodna priglasitev koncentracije – Zadeva: M.10164 – CVC/Stark Group – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 12 |
| 2021/C 113/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10173 — Luminus/Essent Belgium) (
  1
  ) | 14 |

V   Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

2021/C 113/04

Sodba sodišča z dne 10. decembra 2020 v združenih zadevah E-11/19 in E-12/19 – Adpublisher AG proti J in K 
  (Uredba (EU) 2016/679 – Varstvo podatkov - Pravica do vložitve pritožbe pri nadzornem organu – Pravica do učinkovitega pravnega sredstva zoper nadzorni organ – Anonimnost – Stroški, nastali v pritožbenem postopku)

(Uredba (EU) 2016/679 – Varstvo podatkov - Pravica do vložitve pritožbe pri nadzornem organu – Pravica do učinkovitega pravnega sredstva zoper nadzorni organ – Anonimnost – Stroški, nastali v pritožbenem postopku)

9

2021/C 113/05

Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je 18. novembra 2020 vložilo sodišče Oslo tingrett v zadevi Q in drugi proti norveški vladi (Zadeva E-16/20)

10

2021/C 113/06

Sodba sodišča z dne 10. decembra 2020 v zadevi E-13/19 – Hraðbraut ehf. proti Ministrstvu za izobraževanje, znanost in kulturo, Verzlunarskóli Íslands ses., Tækniskólinn ehf., in Menntaskóli Borgarfjarðar ehf.
  (Javno naročanje – Direktiva 2014/24/EU – Javna naročila storitev – Člen 37 EGP – Pojem storitve – Višje sekundarno izobraževanje)

(Javno naročanje – Direktiva 2014/24/EU – Javna naročila storitev – Člen 37 EGP – Pojem storitve – Višje sekundarno izobraževanje)

11

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2021/C 113/07

Predhodna priglasitev koncentracije – Zadeva: M.10164 – CVC/Stark Group – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

12

2021/C 113/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10173 — Luminus/Essent Belgium) (
  1
  )

1

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 31.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 113/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 113/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

Smernice o uporabi mehanizma napotitve iz člena 22 Uredbe o združitvah za določene kategorije zadev

(2021/C 113/01)

1.

Namen tega dokumenta je zagotoviti praktične smernice o pristopu Komisije k uporabi mehanizma napotitve iz člena 22 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (v nadaljnjem besedilu: Uredba o združitvah) (1). Njegov cilj je olajšati in pojasniti uporabo tega mehanizma za določene kategorije ustreznih zadev.

2.

Ta dokument pri takih zadevah dopolnjuje smernice iz Obvestila Komisije o napotitvi zadev (2), ki zagotavlja splošne smernice o skupnem sistemu napotitve zadev, vzpostavljenem s členom 4(4) in (5), členom 9 in členom 22 Uredbe o združitvah.

3.

Namen dokumenta je zagotoviti le splošne smernice o ustreznosti posameznih kategorij zadev za napotitev v skladu s členom 22 Uredbe o združitvah: države članice in Komisija ohranjajo precejšnjo diskrecijsko pravico pri odločanju, ali naj zadeve napotijo oziroma sprejmejo napotene zadeve (3). Komisija lahko te smernice kadar koli spremeni glede na prihodnji razvoj dogodkov. Prav tako se lahko odloči, da bo vsebino teh smernic konsolidirala v Obvestilo o napotitvi zadev, in sicer na podlagi izkušenj, pridobljenih pri uporabi revidiranega pristopa k napotitvam v skladu s členom 22.

4.

Te smernice se smiselno uporabljajo za pravila o napotitvah iz Sporazuma EGP (4).

1.   Uvod

Uvod

| 5. | Uredba o združitvah Komisiji podeljuje izključno pristojnost za pregled koncentracij z razsežnostjo EU, opredeljenih z uporabo pragov na podlagi skupnega prometa. Ti pragovi določajo transakcije, za katere se šteje, da njihov vpliv na trg presega nacionalne meje katere koli države članice, in se kot take načeloma najbolje obravnavajo na ravni EU (5). Uredba o združitvah vsebuje korektivni mehanizem za uporabo teh količinskih pragov za določanje pristojnosti, ki v specifičnih okoliščinah omogoča napotitev posameznih zadev med Komisijo in eno ali več državami članicami (6). Namen tega sistema napotitev je zagotoviti, da določene preglede združitev izvajajo ustreznejši organi, čeprav prvotno niso pristojni za to. |
| --- | --- |

5.

Uredba o združitvah Komisiji podeljuje izključno pristojnost za pregled koncentracij z razsežnostjo EU, opredeljenih z uporabo pragov na podlagi skupnega prometa. Ti pragovi določajo transakcije, za katere se šteje, da njihov vpliv na trg presega nacionalne meje katere koli države članice, in se kot take načeloma najbolje obravnavajo na ravni EU (5

6

| 6. | Člen 22 Uredbe o združitvah omogoča eni ali več državam članicam, da od Komisije zahtevajo, da za te države članice pregleda vsako koncentracijo, ki nima razsežnosti EU, a vpliva na trgovanje med državami članicami in grozi, da bo bistveno vplivala na konkurenco na ozemlju države članice ali držav članic, ki zahtevo vložijo. Iz besedila, zgodovine nastanka in namena člena 22 Uredbe o združitvah ter iz prakse izvrševanja Komisije izhaja, da se člen 22 uporablja za vse koncentracije (7), ne le za tiste, ki izpolnjujejo ustrezna merila glede pristojnosti držav članic, ki so vložile zahtevo za napotitev (8). |
| --- | --- |

6.

Člen 22 Uredbe o združitvah omogoča eni ali več državam članicam, da od Komisije zahtevajo, da za te države članice pregleda vsako koncentracijo, ki nima razsežnosti EU, a vpliva na trgovanje med državami članicami in grozi, da bo bistveno vplivala na konkurenco na ozemlju države članice ali držav članic, ki zahtevo vložijo. Iz besedila, zgodovine nastanka in namena člena 22 Uredbe o združitvah ter iz prakse izvrševanja Komisije izhaja, da se člen 22 uporablja za vse koncentracije (7

8

| 7. | Mehanizem iz člena 22 Uredbe o združitvah Komisiji omogoča, da pregleda znatno število transakcij v številnih gospodarskih sektorjih, kot so industrijski, proizvodni, farmacevtski in digitalni sektor. Med njimi so bile zadeve, ki so bile nazadnje predmet poglobljene preiskave in/ali dovoljene šele po spremembi na podlagi ukrepov, ki so jih ponudile stranke (9). |
| --- | --- |

7.

Mehanizem iz člena 22 Uredbe o združitvah Komisiji omogoča, da pregleda znatno število transakcij v številnih gospodarskih sektorjih, kot so industrijski, proizvodni, farmacevtski in digitalni sektor. Med njimi so bile zadeve, ki so bile nazadnje predmet poglobljene preiskave in/ali dovoljene šele po spremembi na podlagi ukrepov, ki so jih ponudile stranke (9

| 8. | S postopnim izvajanjem nacionalnih ureditev za nadzor združitev v skoraj vseh državah članicah je Komisija pri izvajanju diskrecijske pravice, ki ji jo daje Uredba o združitvah (10), razvila prakso odvračanja držav članic, ki niso imele prvotne pristojnosti za zadevno transakcijo, od vlaganja zahtev za napotitev v skladu s členom 22. Ta praksa je temeljila zlasti na izkušnjah, da za take transakcije na splošno ni bilo verjetno, da bi pomembno vplivale na notranji trg. |
| --- | --- |

8.

S postopnim izvajanjem nacionalnih ureditev za nadzor združitev v skoraj vseh državah članicah je Komisija pri izvajanju diskrecijske pravice, ki ji jo daje Uredba o združitvah (10

| 9. | Vendar je v zadnjih letih razvoj trga privedel do postopnega povečevanja koncentracij podjetij, ki imajo ali bi se lahko razvila tako, da bi imela pomembno konkurenčno vlogo na zadevnih trgih, čeprav so v času koncentracije ustvarjala malo ali nič prometa. Ta razvoj se zdi še posebej pomemben v digitalnem gospodarstvu, kjer se redno uvajajo storitve z namenom vzpostavitve pomembne baze uporabnikov in/ali komercialno dragocenih zbirk podatkov, preden si prizadevajo za monetizacijo poslovanja. Podobno so se v sektorjih, kot so farmacevtski in drugi, kjer so inovacije pomemben parameter konkurence, zgodile transakcije, pri katerih so bila udeležena inovativna podjetja, ki izvajajo raziskovalne in razvojne projekte in imajo velik konkurenčen potencial, tudi če ta podjetja še niso dokončala rezultatov svojih inovacijskih dejavnosti, kaj šele da bi jih komercialno izkoriščala. Podobni pomisleki veljajo za podjetja, ki imajo dostop do konkurenčno dragocenih sredstev ali vpliv nanje, kot so surovine, pravice intelektualne lastnine, podatki ali infrastruktura. |
| --- | --- |

9.

Vendar je v zadnjih letih razvoj trga privedel do postopnega povečevanja koncentracij podjetij, ki imajo ali bi se lahko razvila tako, da bi imela pomembno konkurenčno vlogo na zadevnih trgih, čeprav so v času koncentracije ustvarjala malo ali nič prometa. Ta razvoj se zdi še posebej pomemben v digitalnem gospodarstvu, kjer se redno uvajajo storitve z namenom vzpostavitve pomembne baze uporabnikov in/ali komercialno dragocenih zbirk podatkov, preden si prizadevajo za monetizacijo poslovanja. Podobno so se v sektorjih, kot so farmacevtski in drugi, kjer so inovacije pomemben parameter konkurence, zgodile transakcije, pri katerih so bila udeležena inovativna podjetja, ki izvajajo raziskovalne in razvojne projekte in imajo velik konkurenčen potencial, tudi če ta podjetja še niso dokončala rezultatov svojih inovacijskih dejavnosti, kaj šele da bi jih komercialno izkoriščala. Podobni pomisleki veljajo za podjetja, ki imajo dostop do konkurenčno dragocenih sredstev ali vpliv nanje, kot so surovine, pravice intelektualne lastnine, podatki ali infrastruktura.

| 10. | Glede na navedeno je Komisija pri oceni postopkovnih vidikov in vidikov pristojnosti nadzora EU nad združitvami (11) preučila učinkovitost pragov na podlagi prometa za določanje pristojnosti iz Uredbe EU o združitvah. Ugotovila je, da so bili ti pragovi, dopolnjeni z mehanizmi napotitve iz Uredbe o združitvah, sicer na splošno učinkoviti pri zajemanju transakcij z znatnim vplivom na konkurenco na notranjem trgu EU, vendar so se številne čezmejne transakcije, ki bi tudi lahko imele tak učinek, izognile tako pregledu Komisije kot držav članic. To vključuje zlasti transakcije v digitalnem in farmacevtskem sektorju. |
| --- | --- |

10.

Glede na navedeno je Komisija pri oceni postopkovnih vidikov in vidikov pristojnosti nadzora EU nad združitvami (11

| 11. | Komisija meni, da lahko ponovna ocena uporabe člena 22 Uredbe o združitvah prispeva k reševanju tega vprašanja. Glede na navedeno namerava Komisija v določenih okoliščinah spodbujati in sprejemati napotitve pri zadevah, za katere država članica, ki je vložila zahtevo za napotitev, nima prvotne pristojnosti za zadevo (vendar so izpolnjena merila iz člena 22). Ta sprememba pristopa bo državam članicam in Komisiji omogočila, da zagotovijo, da Komisija preuči dodatne transakcije, ki jih je treba pregledati v skladu z Uredbo o združitvah (12), ne da bi naložila obveznost priglasitve za transakcije, ki ne bi upravičevale takega pregleda. Ta sprememba sedanje prakse ne zahteva spremembe ustreznih določb Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

11.

Komisija meni, da lahko ponovna ocena uporabe člena 22 Uredbe o združitvah prispeva k reševanju tega vprašanja. Glede na navedeno namerava Komisija v določenih okoliščinah spodbujati in sprejemati napotitve pri zadevah, za katere država članica, ki je vložila zahtevo za napotitev, nima prvotne pristojnosti za zadevo (vendar so izpolnjena merila iz člena 22). Ta sprememba pristopa bo državam članicam in Komisiji omogočila, da zagotovijo, da Komisija preuči dodatne transakcije, ki jih je treba pregledati v skladu z Uredbo o združitvah (12

| 12. | V teh smernicah so opisane kategorije zadev, ki bi bile lahko primerne kandidatke za napotitev v primerih, ko transakcije v skladu z zakonodajo države članice ali držav članic, ki so vložile zahtevo za napotitev, ni treba priglasiti, in s tem merila, ki jih lahko Komisija upošteva v takih primerih, ko spodbudi ali sprejme tako napotitev. Vsebujejo tudi smernice o nekaterih postopkovnih vidikih. Zato je cilj teh smernic povečati preglednost, predvidljivost in pravno varnost v zvezi s širšo uporabo člena 22 Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

12.

V teh smernicah so opisane kategorije zadev, ki bi bile lahko primerne kandidatke za napotitev v primerih, ko transakcije v skladu z zakonodajo države članice ali držav članic, ki so vložile zahtevo za napotitev, ni treba priglasiti, in s tem merila, ki jih lahko Komisija upošteva v takih primerih, ko spodbudi ali sprejme tako napotitev. Vsebujejo tudi smernice o nekaterih postopkovnih vidikih. Zato je cilj teh smernic povečati preglednost, predvidljivost in pravno varnost v zvezi s širšo uporabo člena 22 Uredbe o združitvah.

2.   Vodilna načela za napotitev zadev, ki jih ni treba priglasiti v skladu z zakonodajo države članice oziroma držav članic, ki so vložile zahtevo za napotitev

Vodilna načela za napotitev zadev, ki jih ni treba priglasiti v skladu z zakonodajo države članice oziroma držav članic, ki so vložile zahtevo za napotitev

2.1   Pravne zahteve

Pravne zahteve

| 13. | Člen 22 Uredbe o združitvah določa, da morata biti za napotitev s strani ene ali več držav članic na Komisijo izpolnjeni dve pravni zahtevi. Koncentracija mora:






  (i) | vplivati na trgovino med državami članicami in |
| --- | --- | --- |

13.

Člen 22 Uredbe o združitvah določa, da morata biti za napotitev s strani ene ali več držav članic na Komisijo izpolnjeni dve pravni zahtevi. Koncentracija mora:

(i)

vplivati na trgovino med državami članicami in

| (ii) | groziti, da bo bistveno vplivala na konkurenco na ozemlju države članice ali držav članic, ki vložijo zahtevo. |
| --- | --- |

(ii)

groziti, da bo bistveno vplivala na konkurenco na ozemlju države članice ali držav članic, ki vložijo zahtevo.

| 14. | V zvezi s prvim merilom je v Obvestilu o napotitvah zadev pojasnjeno, da koncentracija izpolnjuje zahtevo, če lahko vidno vpliva na vzorec trgovanja med državami članicami (13). Pojem „trgovina“ vključuje vse čezmejne gospodarske dejavnosti in zajema zadeve, v katerih transakcija vpliva na konkurenčno strukturo trga. Komisija bo zlasti ocenila, ali lahko transakcija neposredno ali posredno, dejansko ali potencialno vpliva na vzorec trgovanja med državami članicami. Specifični dejavniki, ki bi bili lahko pomembni, lahko vključujejo lokacijo (potencialnih) strank, razpoložljivost in ponudbo zadevnih proizvodov ali storitev, zbiranje podatkov v več državah članicah ali razvoj in izvajanje projektov na področju raziskav in razvoja, katerih rezultati, vključno s pravicami intelektualne lastnine, se lahko, če so uspešni, tržijo v več kot eni državi članici. |
| --- | --- |

14.

V zvezi s prvim merilom je v Obvestilu o napotitvah zadev pojasnjeno, da koncentracija izpolnjuje zahtevo, če lahko vidno vpliva na vzorec trgovanja med državami članicami (13

| 15. | V zvezi z drugim merilom je v Obvestilu o napotitvi zadev navedeno, da mora država članica, ki vloži zahtevo za napotitev, v bistvu dokazati, da na podlagi predhodne analize obstaja dejansko tveganje, da bi transakcija lahko bistveno negativno vplivala na konkurenco, zato jo je treba podrobno preučiti. Takšna predhodna analiza lahko temelji na dokazih prima facie o morebitnem bistvenem negativnem vplivu na konkurenco, vendar ne bi posegala v izid celovite preiskave (14). Smernice Komisije o horizontalnih (15) in nehorizontalnih združitvah (16) vsebujejo smernice o tem, kako Komisija ocenjuje koncentracije, kadar so udeležena podjetja dejanski ali potencialni konkurenti na istem upoštevnem trgu oziroma kadar so udeležena podjetja dejavna na različnih upoštevnih trgih. Za namene presojanja zadev, ki jih zajemajo te smernice, lahko ustrezni premisleki za odločitev, ali transakcija grozi, da bo bistveno vplivala na konkurenco, vključujejo ustvarjanje ali krepitev prevladujočega položaja enega od udeleženih podjetij, odpravo pomembne konkurenčne sile, vključno z odpravo nedavnega ali prihodnjega udeleženca na trgu ali združitvijo dveh pomembnih inovatorjev, zmanjšanje sposobnosti in/ali spodbude konkurentov za konkuriranje, vključno z otežitvijo njihovega vstopa ali širitve ali oviranjem njihovega dostopa do dobave ali trgov, ali zmožnost in spodbudo za uporabo močnega tržnega položaja z enega trga na drugem z vezavo ali združevanjem ali drugimi izključevalnimi praksami. |
| --- | --- |

15.

V zvezi z drugim merilom je v Obvestilu o napotitvi zadev navedeno, da mora država članica, ki vloži zahtevo za napotitev, v bistvu dokazati, da na podlagi predhodne analize obstaja dejansko tveganje, da bi transakcija lahko bistveno negativno vplivala na konkurenco, zato jo je treba podrobno preučiti. Takšna predhodna analiza lahko temelji na dokazih prima facie

14

15

16

| 16. | Komisija bo pri preučevanju obeh meril zlasti upoštevala v prihodnost usmerjeno presojo v zvezi z nadzorom nad združitvami. |
| --- | --- |

16.

Komisija bo pri preučevanju obeh meril zlasti upoštevala v prihodnost usmerjeno presojo v zvezi z nadzorom nad združitvami.

| 17. | Uporaba teh dveh meril zagotavlja, da je transakcija dovolj povezana z EU in državo članico oziroma državami članicami, ki so vložile zahtevo za napotitev. |
| --- | --- |

17.

Uporaba teh dveh meril zagotavlja, da je transakcija dovolj povezana z EU in državo članico oziroma državami članicami, ki so vložile zahtevo za napotitev.

2.2   Drugi dejavniki, ki se lahko upoštevajo

Drugi dejavniki, ki se lahko upoštevajo

| 18. | Kot je navedeno v Obvestilu o napotitvi zadev, morajo Komisija in države članice pri odločanju o tem, ali bodo uporabile svojo pravico, da vložijo zahtevo ali pa z njo soglašajo, predvsem upoštevati potrebo po zagotovitvi učinkovite zaščite konkurence na vseh trgih, ki jih transakcija zadeva (17). |
| --- | --- |

18.

Kot je navedeno v Obvestilu o napotitvi zadev, morajo Komisija in države članice pri odločanju o tem, ali bodo uporabile svojo pravico, da vložijo zahtevo ali pa z njo soglašajo, predvsem upoštevati potrebo po zagotovitvi učinkovite zaščite konkurence na vseh trgih, ki jih transakcija zadeva (17

| 19. | Poleg načel, določenih v Obvestilu o napotitvi zadev (18), kategorije zadev, ki bodo običajno primerne za napotitev v skladu s členom 22 Uredbe o združitvah, kadar združitve v državi članici ali državah članicah, ki vložijo zahtevo za napotitev, ni treba priglasiti, vključujejo transakcije, pri katerih promet vsaj enega od udeleženih podjetij ne odraža njegovega dejanskega ali prihodnjega konkurenčnega potenciala. To bi na primer vključevalo zadeve, ko je podjetje: (1) zagonsko podjetje ali nedavni udeleženec na trgu s precejšnjim konkurenčnim potencialom, ki mora še razviti ali začeti izvajati poslovni model, ki bo ustvarjal znatne prihodke (ali je še vedno v začetni fazi izvajanja takega poslovnega modela), (2) pomemben inovator ali izvaja potencialno pomembne raziskave, (3) dejanska ali potencialna pomembna konkurenčna sila (19), (4) ima dostop do sredstev, ki so pomembna z vidika konkurence (kot so na primer surovine, infrastruktura, podatki ali pravice intelektualne lastnine), in/ali (5) zagotavlja proizvode ali storitve, ki so ključni vložki/sestavni deli za druge panoge. Komisija lahko v svoji oceni upošteva tudi, ali je vrednost plačila, ki ga prejme prodajalec, še posebej visoka v primerjavi s trenutnim prometom ciljnega podjetja. |
| --- | --- |

19.

Poleg načel, določenih v Obvestilu o napotitvi zadev (18

19

| 20. | Zgornji seznam je namenjen izključno ponazoritvi. Ni omejen na določen gospodarski sektor ali sektorje in se nikakor ne more šteti za izčrpnega. |
| --- | --- |

20.

Zgornji seznam je namenjen izključno ponazoritvi. Ni omejen na določen gospodarski sektor ali sektorje in se nikakor ne more šteti za izčrpnega.

| 21. | Čeprav za napotitev veljajo roki iz člena 22, dejstvo, da je bila transakcija že zaključena, državi članici ne preprečuje, da zahteva napotitev (20). Vendar je čas, ki preteče od zaključka transakcije, dejavnik, ki ga Komisija lahko upošteva pri izvajanju svoje diskrecijske pravice, da sprejme ali zavrne zahtevo za napotitev. Čeprav se ocene izvajajo za vsak primer posebej, Komisija na splošno meni, da napotitev ni primerna, če je od izvedbe koncentracije preteklo več kot šest mesecev. Če izvedba koncentracije ni bila javno objavljena, bi to obdobje šestih mesecev trajalo od trenutka, ko so bila v EU objavljena pomembna dejstva o koncentraciji. V izjemnih primerih pa je lahko primerna tudi kasnejša napotitev, na primer na podlagi razsežnosti morebitnih pomislekov glede konkurence in morebitnega škodljivega učinka za potrošnike. |
| --- | --- |

21.

Čeprav za napotitev veljajo roki iz člena 22, dejstvo, da je bila transakcija že zaključena, državi članici ne preprečuje, da zahteva napotitev (20

| 22. | Nazadnje, v primeru, ko je bila transakcija že priglašena v eni ali več državah članicah, ki niso zahtevale napotitve ali se pridružile taki zahtevi za napotitev, je to lahko dejavnik proti sprejetju napotitve. Vendar bo Komisija svojo odločitev sprejela na podlagi vseh upoštevnih okoliščin, vključno z obsegom morebitne škode, kot je navedeno v zgornjem odstavku, in tudi geografskim obsegom upoštevnih trgov. |
| --- | --- |

22.

Nazadnje, v primeru, ko je bila transakcija že priglašena v eni ali več državah članicah, ki niso zahtevale napotitve ali se pridružile taki zahtevi za napotitev, je to lahko dejavnik proti sprejetju napotitve. Vendar bo Komisija svojo odločitev sprejela na podlagi vseh upoštevnih okoliščin, vključno z obsegom morebitne škode, kot je navedeno v zgornjem odstavku, in tudi geografskim obsegom upoštevnih trgov.

3.   Postopkovni vidiki

Postopkovni vidiki

| 23. | Komisija bo tesno sodelovala s pristojnimi organi držav članic, da bi opredelila koncentracije, ki bi bile lahko potencialne kandidatke za napotitev v skladu s členom 22 Uredbe o združitvah, vendar ne izpolnjujejo meril pristojnosti, ki so pomembna v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo. V ta namen lahko izmenjuje informacije z nacionalnimi organi za varstvo konkurence (21). Pri takih izmenjavah bodo zaupne informacije zaščitene v skladu z veljavno zakonodajo (22). |
| --- | --- |

23.

Komisija bo tesno sodelovala s pristojnimi organi držav članic, da bi opredelila koncentracije, ki bi bile lahko potencialne kandidatke za napotitev v skladu s členom 22 Uredbe o združitvah, vendar ne izpolnjujejo meril pristojnosti, ki so pomembna v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo. V ta namen lahko izmenjuje informacije z nacionalnimi organi za varstvo konkurence (21

22

| 24. | Udeleženci združitve lahko prostovoljno javijo informacije o transakcijah, ki jih nameravajo izvesti. Kadar je to primerno, jim lahko Komisija v takih primerih zgodaj nakaže, da po njenem mnenju njihova koncentracija ne bi bila dobra kandidatka za napotitev v skladu s členom 22 Uredbe o združitvah, če je bilo predloženih dovolj podatkov za tako predhodno oceno. |
| --- | --- |

24.

Udeleženci združitve lahko prostovoljno javijo informacije o transakcijah, ki jih nameravajo izvesti. Kadar je to primerno, jim lahko Komisija v takih primerih zgodaj nakaže, da po njenem mnenju njihova koncentracija ne bi bila dobra kandidatka za napotitev v skladu s členom 22 Uredbe o združitvah, če je bilo predloženih dovolj podatkov za tako predhodno oceno.

| 25. | Tretje osebe se lahko obrnejo na Komisijo ali pristojne organe držav članic in jih obvestijo o koncentraciji, ki bi bila lahko po njihovem mnenju kandidatka za napotitev v skladu s členom 22 Uredbe o združitvah. Da bi lahko Komisija in pristojni organi držav članic ocenili, ali bi bila lahko transakcija kandidatka za napotitev ali ne, bi moralo tako obvestilo vključevati zadostne informacije za predhodno oceno, ali so izpolnjena merila za napotitev, če so te informacije na voljo tretji osebi. Člen 22 Uredbe o združitvah pristojnim organom držav članic ali Komisiji ne nalaga nobene obveznosti, da ukrepajo na podlagi obvestila tretje osebe. |
| --- | --- |

25.

Tretje osebe se lahko obrnejo na Komisijo ali pristojne organe držav članic in jih obvestijo o koncentraciji, ki bi bila lahko po njihovem mnenju kandidatka za napotitev v skladu s členom 22 Uredbe o združitvah. Da bi lahko Komisija in pristojni organi držav članic ocenili, ali bi bila lahko transakcija kandidatka za napotitev ali ne, bi moralo tako obvestilo vključevati zadostne informacije za predhodno oceno, ali so izpolnjena merila za napotitev, če so te informacije na voljo tretji osebi. Člen 22 Uredbe o združitvah pristojnim organom držav članic ali Komisiji ne nalaga nobene obveznosti, da ukrepajo na podlagi obvestila tretje osebe.

| 26. | Če Komisija izve za koncentracijo, za katero meni, da izpolnjuje ustrezna merila za napotitev, lahko o tem obvesti državo članico ali države članice, ki bi jih to lahko zadevalo, ter jih pozove, naj vložijo zahtevo za napotitev (23). O tem, ali želijo vložiti zahtevo, odločijo pristojni organi države članice. |
| --- | --- |

26.

Če Komisija izve za koncentracijo, za katero meni, da izpolnjuje ustrezna merila za napotitev, lahko o tem obvesti državo članico ali države članice, ki bi jih to lahko zadevalo, ter jih pozove, naj vložijo zahtevo za napotitev (23

| 27. | Če se razmišlja o zahtevi za napotitev, bo Komisija o tem čim prej obvestila stranke v transakciji (24). Čeprav udeleženim podjetjem zaradi seznanitve s takimi razmisleki ni treba sprejeti nobenih ukrepov v zvezi z izvajanjem transakcije ali se jih vzdržati (25), pa lahko sprejmejo ukrepe, ki se jim zdijo primerni, kot je odložitev izvedbe transakcije, dokler se ne odloči, ali bo vložena zahteva za napotitev. |
| --- | --- |

27.

Če se razmišlja o zahtevi za napotitev, bo Komisija o tem čim prej obvestila stranke v transakciji (24

25

| 28. | Če priglasitev ni potrebna, je treba zahtevo za napotitev vložiti najpozneje v 15 delovnih dneh od datuma, ko je bila zadevna država članica kako drugače obveščena o koncentraciji (26). Pojem „obvestiti“ je treba razlagati tako, da pomeni zadostne informacije za izvedbo predhodne ocene o obstoju meril, relevantnih za oceno glede napotitve (27). |
| --- | --- |

28.

Če priglasitev ni potrebna, je treba zahtevo za napotitev vložiti najpozneje v 15 delovnih dneh od datuma, ko je bila zadevna država članica kako drugače obveščena o koncentraciji (26

27

| 29. | Ko je zahteva za napotitev vložena, Komisija o tem nemudoma obvesti pristojne organe držav članic in udeležena podjetja. Druge države članice se lahko pridružijo prvotni zahtevi v 15 delovnih dneh po tem, ko jih Komisija obvesti o prvotni zahtevi (28). Komisija države članice spodbuja, naj druga drugo in Komisijo čim prej obvestijo, ali se nameravajo pridružiti zahtevi za napotitev ali ne (29). |
| --- | --- |

29.

Ko je zahteva za napotitev vložena, Komisija o tem nemudoma obvesti pristojne organe držav članic in udeležena podjetja. Druge države članice se lahko pridružijo prvotni zahtevi v 15 delovnih dneh po tem, ko jih Komisija obvesti o prvotni zahtevi (28

29

| 30. | Komisija se lahko najpozneje v 10 delovnih dneh po izteku roka 15 delovnih dni, ki ga imajo na voljo države članice za pridružitev zahtevi o napotitvi, odloči za pregled koncentracije, kadar meni, da ta vpliva na trgovanje med državami članicami in predstavlja resno grožnjo, da bo bistveno vplivala na konkurenco na ozemlju države članice ali držav članic, ki vložijo zahtevo. Če Komisija v tem obdobju ne sprejme odločitve, se bo štelo, da je sprejela odločitev o pregledu koncentracije skladno z zahtevo (30). |
| --- | --- |

30.

Komisija se lahko najpozneje v 10 delovnih dneh po izteku roka 15 delovnih dni, ki ga imajo na voljo države članice za pridružitev zahtevi o napotitvi, odloči za pregled koncentracije, kadar meni, da ta vpliva na trgovanje med državami članicami in predstavlja resno grožnjo, da bo bistveno vplivala na konkurenco na ozemlju države članice ali držav članic, ki vložijo zahtevo. Če Komisija v tem obdobju ne sprejme odločitve, se bo štelo, da je sprejela odločitev o pregledu koncentracije skladno z zahtevo (30

| 31. | Obveznost zadržanja iz člena 7 Uredbe o združitvah se uporablja, če koncentracija na datum, ko Komisija obvesti udeležena podjetja o vloženi zahtevi za napotitev, še ni izvedena (31). Obveznost zadržanja preneha, če se Komisija naknadno odloči, da koncentracije ne bo pregledala. |
| --- | --- |

31.

Obveznost zadržanja iz člena 7 Uredbe o združitvah se uporablja, če koncentracija na datum, ko Komisija obvesti udeležena podjetja o vloženi zahtevi za napotitev, še ni izvedena (31

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

1

(2)  Sporočilo Komisije o napotitvi zadev o koncentracijah (UL C 56, 5.3.2005, str. 2). Te smernice je zato treba brati v povezavi z Obvestilom o napotitvi zadev. Dodatne smernice so na voljo v načelih evropskih organov za varstvo konkurence (v nadaljnjem besedilu: ECA) Principles on the application, by National Competition Authorities within the ECA, of Articles 4(5) and 22 of the EC Merger Regulation (2005).

2

Principles on the application, by National Competition Authorities within the ECA, of Articles 4(5) and 22 of the EC Merger Regulation

(3)  Glej točko 7 Obvestila o napotitvi zadev.

3

(4)  V skladu s členom 6(3) Protokola 24 k Sporazumu EGP se lahko ena ali več držav Efte pridružijo zahtevi za napotitev, ki jo vloži država članica v skladu s členom 22 Uredbe o združitvah, če koncentracija vpliva na trgovino med eno ali več državami članicami in eno ali več državami Efte ter lahko znatno vpliva na konkurenco na ozemlju države ali držav ETFA, ki se pridružijo zahtevi.

4

(5)  Glej člen 1 Uredbe o združitvah. Koncentracije z razsežnostjo EU, tj. tiste, ki presegajo te pragove prometa, so v izključni pristojnosti Komisije. Koncentracije, ki ne dosegajo teh pragov, so lahko v pristojnosti držav članic v skladu s pravili o pristojnosti v njihovih nacionalnih ureditvah.

5

(6)  Glej člen 4(4) in (5), člen 9 in člen 22 Uredbe o združitvah.

6

(7)  Kot je opredeljeno v členu 3 Uredbe o združitvah.

7

(8)  Člen 22 Uredbe o združitvah se uporablja tudi, kadar država članica, ki vloži zahtevo za napotitev, ni vzpostavila namenske nacionalne ureditve nadzora nad združitvami.

8

(9)  V skladu s členom 6(1)(c) oziroma členom 6(1)(b) v povezavi s členom 6(2) in členom 8(2) Uredbe o združitvah.

9

(10)  Glej člen 22(3) Uredbe o združitvah. Glej tudi točko 7 Obvestila o napotitvi zadev.

10

(11)  Glej delovni dokument služb Komisije z dne 26. marca 2021.

11

(12)  Kot je pojasnjeno v Obvestilu o napotitvi zadev (glej opombo 45), Komisija pregleda koncentracijo na zahtevo držav članic, ki so vložile zahtevo in v njihovem imenu. Člen 22 Uredbe o združitvah je zato treba razlagati tako, da od Komisije zahteva, da pregleda vpliv koncentracije na ozemlju teh držav članic. Komisija ne bo pregledala učinkov koncentracije na ozemlju držav članic, ki se niso pridružile zahtevi, razen če je tak pregled potreben za oceno učinkov koncentracije na ozemlju držav članic, ki so vložile zahtevo (na primer, kadar geografski trg presega ozemlje ali ozemlja držav članic, ki so vložile zahtevo).

12

(13)  Obvestilo o napotitvi zadev, točka 43.

13

(14)  Glej točko 44.

14

(15)  Smernice o presoji horizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5) (v nadaljnjem besedilu: smernice o horizontalnih združitvah).

15

(16)  Smernice o presoji nehorizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 265, 18.10.2008, str. 6).

16

(17)  Obvestilo o napotitvi zadev, točka 8.

17

(18)  Glej točko 45.

18

(19)  V smislu odstavkov 37 in 38 Smernic o horizontalnih združitvah.

19

(20)  Uredba o združitvah priznava to možnost v členu 22(4).

20

(21)  Obvestilo o napotitvi zadev, točke 53 in naslednje. Glej tudi Načela ECA, odstavki 3, 20 in 23 ter 26–9.

21

(22)  Obvestilo o napotitvi zadev, točki 57 in 58. Glej tudi Načela ECA, odstavek 34.

22

(23)  Člen 22(5) Uredbe o združitvah. Glej tudi Načela ECA, odstavek 22.

23

(24)  Če se razmišlja o skupni zahtevi za napotitev, morajo nacionalni organi za varstvo konkurence v skladu z Načeli ECA čim prej obvestiti stranke v transakciji (glej odstavek 25).

24

(25)  Obveznost zadržanja iz člena 7 Uredbe o združitvah se uporablja le od datuma, ko Komisija obvesti udeležena podjetja, da je bila vložena zahteva, če koncentracija na ta datum še ni bila izvedena. Glej prvi pododstavek člena 22(4) Uredbe o združitvah.

25

(26)  Drugi pododstavek člena 22(1) Uredbe o združitvah. Glej tudi Obvestilo o napotitvi zadev, točka 50.

26

(27)  Glej Obvestilo o napotitvi zadev, opomba 43. Glej tudi Načela ECA, odstavek 31.

27

(28)  Člen 22(2) Uredbe o združitvah. Glej tudi Obvestilo o napotitvi zadev, točka 50, in Načela ECA, odstavek 24.

28

(29)  Načela ECA, odstavek 24.

29

(30)  Prvi pododstavek člena 22(3) Uredbe o združitvah.

30

(31)  Prvi pododstavek člena 22(4) Uredbe o združitvah.

31

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 31.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 113/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 113/7

---

Menjalni tečaji eura (1)

30. marec 2021

(2021/C 113/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1741 |
| JPY | japonski jen | 129,48 |
| DKK | danska krona | 7,4369 |
| GBP | funt šterling | 0,85378 |
| SEK | švedska krona | 10,2473 |
| CHF | švicarski frank | 1,1057 |
| ISK | islandska krona | 148,50 |
| NOK | norveška krona | 10,0613 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,122 |
| HUF | madžarski forint | 363,30 |
| PLN | poljski zlot | 4,6582 |
| RON | romunski leu | 4,9210 |
| TRY | turška lira | 9,7800 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5419 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4814 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1283 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6794 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5815 |
| KRW | južnokorejski won | 1 331,35 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,5396 |
| CNY | kitajski juan | 7,7154 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5698 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 063,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8737 |
| PHP | filipinski peso | 57,015 |
| RUB | ruski rubelj | 89,1591 |
| THB | tajski bat | 36,714 |
| BRL | brazilski real | 6,7685 |
| MXN | mehiški peso | 24,2262 |
| INR | indijska rupija | 86,2540 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1741

JPY

japonski jen

129,48

DKK

danska krona

7,4369

GBP

funt šterling

0,85378

SEK

švedska krona

10,2473

CHF

švicarski frank

1,1057

ISK

islandska krona

148,50

NOK

norveška krona

10,0613

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,122

HUF

madžarski forint

363,30

PLN

poljski zlot

4,6582

RON

romunski leu

4,9210

TRY

turška lira

9,7800

AUD

avstralski dolar

1,5419

CAD

kanadski dolar

1,4814

HKD

hongkonški dolar

9,1283

NZD

novozelandski dolar

1,6794

SGD

singapurski dolar

1,5815

KRW

južnokorejski won

1 331,35

ZAR

južnoafriški rand

17,5396

CNY

kitajski juan

7,7154

HRK

hrvaška kuna

7,5698

IDR

indonezijska rupija

17 063,20

MYR

malezijski ringit

4,8737

PHP

filipinski peso

57,015

RUB

ruski rubelj

89,1591

THB

tajski bat

36,714

BRL

brazilski real

6,7685

MXN

mehiški peso

24,2262

INR

indijska rupija

86,2540

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 31.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 113/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 113/8

---

Posebno poročilo št. 4/2021

Carinske kontrole: nezadostna usklajenost ovira finančne interese EU

(2021/C 113/03)

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 4/2021 – Carinske kontrole: nezadostna usklajenost ovira finančne interese EU.

Poročilo lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča http://eca.europa.eu ali si ga z njega prenesete.

---

V Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

| 31.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 113/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 113/9

---

SODBA SODIŠČA

z dne 10. decembra 2020

v združenih zadevah E-11/19 in E-12/19

Adpublisher AG proti J in K

(Uredba (EU) 2016/679 – Varstvo podatkov - Pravica do vložitve pritožbe pri nadzornem organu – Pravica do učinkovitega pravnega sredstva zoper nadzorni organ – Anonimnost – Stroški, nastali v pritožbenem postopku)

(2021/C 113/04)

V združenih zadevah E-11/19 in E-12/19, Adpublisher AG proti J in K – katerih predmet sta ZAHTEVKA, ki ju je Sodišču Efte na podlagi člena 34 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča predložila Lihtenštajnska pritožbena komisija za upravne zadeve (Beschwerdekommission für Verwaltungsangelegenheiten) v zvezi z razlago Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Páll Hreinsson (sodnik poročevalec) ter sodnika Per Christiansen in Bernd Hammermann 10. decembra 2020 izdalo sodbo, katere izrek se glasi:

| 1. | Niti Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov niti katera koli druga določba prava EGP ne izključuje razkritja pritožnikovih osebnih podatkov med postopkom na podlagi pritožbe, vložene v skladu s členom 77, ali postopkom na podlagi člena 78(1) navedene uredbe. Vprašanje nerazkritja pritožnikovih osebnih podatkov je treba preučiti ob upoštevanju načel za obdelavo osebnih podatkov iz členov 5 in 6 Uredbe (EU) 2016/679. Nerazkritje se ne bi smelo odobriti, če bi oviralo izpolnjevanje obveznosti iz Uredbe (EU) 2016/679 ali uveljavljanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva in ustreznega pravnega postopka, kakor je določena v členu 58(4) in kot je v skladu s temeljno pravico do učinkovitega pravnega sredstva. |
| --- | --- |

1.

Niti Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov niti katera koli druga določba prava EGP ne izključuje razkritja pritožnikovih osebnih podatkov med postopkom na podlagi pritožbe, vložene v skladu s členom 77, ali postopkom na podlagi člena 78(1) navedene uredbe. Vprašanje nerazkritja pritožnikovih osebnih podatkov je treba preučiti ob upoštevanju načel za obdelavo osebnih podatkov iz členov 5 in 6 Uredbe (EU) 2016/679. Nerazkritje se ne bi smelo odobriti, če bi oviralo izpolnjevanje obveznosti iz Uredbe (EU) 2016/679 ali uveljavljanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva in ustreznega pravnega postopka, kakor je določena v členu 58(4) in kot je v skladu s temeljno pravico do učinkovitega pravnega sredstva.

| 2. | Iz členov 77(1) in 57(3) Uredbe (EU) 2016/679 izhaja, da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, kadar postane stranka v postopku iz člena 78(1) zaradi pritožbe upravljavca podatkov zoper odločitev nadzornega organa in kadar mu nacionalno pravo avtomatično pripisuje ta status, ne more biti odgovoren za stroške, ki nastanejo v zvezi z navedenim postopkom. |
| --- | --- |

2.

Iz členov 77(1) in 57(3) Uredbe (EU) 2016/679 izhaja, da posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, kadar postane stranka v postopku iz člena 78(1) zaradi pritožbe upravljavca podatkov zoper odločitev nadzornega organa in kadar mu nacionalno pravo avtomatično pripisuje ta status, ne more biti odgovoren za stroške, ki nastanejo v zvezi z navedenim postopkom.

---

| 31.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 113/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 113/10

---

Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je 18. novembra 2020 vložilo sodišče Oslo tingrett v zadevi Q in drugi proti norveški vladi

(Zadeva E-16/20)

(2021/C 113/05)

Sodišče Oslo tingrett (Okrožno sodišče v Oslu) je 18. novembra 2020 pri Sodišču Efte vložilo zahtevek za svetovalno mnenje v zadevi Q in drugi proti norveški vladi, ki ga je tajništvo Sodišča Efte prejelo 18. novembra 2020, glede naslednjih vprašanj:

| 1. | Sodišče Evropske unije je razsodilo, da člen 21 PDEU in Direktiva 2004/38/ES mladoletnemu otroku, ki je državljan druge države EU in izpolnjuje pogoje iz člena 7(1)(b), priznavata pravico do prebivanja v državi gostiteljici in da „iste določbe“ omogočajo staršu, ki dejansko skrbi zanj, da prebiva z otrokom v državi članici gostiteljici, glej na primer zadevo C-86/12, Alokpa, točka 29. Hkrati je Sodišče Evropske unije razsodilo tudi, da tak starš ne spada na osebno področje uporabe Direktive, kot je določeno v členu 3(1), glej zadevo Alokpa, točke 24–26.
  Ali lahko v zgoraj opisanem položaju pravica do prebivanja starša temelji na zgolj Direktivi ali glede na Sporazum EGP, ali pa taka pravica predpostavlja, da se Direktiva uporablja skupaj s členom 21 PDEU, oziroma da je treba Direktivo razlagati široko z vidika člena 21 PDEU? |
| --- | --- |

1.

Sodišče Evropske unije je razsodilo, da člen 21 PDEU in Direktiva 2004/38/ES mladoletnemu otroku, ki je državljan druge države EU in izpolnjuje pogoje iz člena 7(1)(b), priznavata pravico do prebivanja v državi gostiteljici in da „iste določbe“ omogočajo staršu, ki dejansko skrbi zanj, da prebiva z otrokom v državi članici gostiteljici, glej na primer zadevo C-86/12, Alokpa, točka 29. Hkrati je Sodišče Evropske unije razsodilo tudi, da tak starš ne spada na osebno področje uporabe Direktive, kot je določeno v členu 3(1), glej zadevo Alokpa, točke 24–26.

Ali lahko v zgoraj opisanem položaju pravica do prebivanja starša temelji na zgolj Direktivi ali glede na Sporazum EGP, ali pa taka pravica predpostavlja, da se Direktiva uporablja skupaj s členom 21 PDEU, oziroma da je treba Direktivo razlagati široko z vidika člena 21 PDEU?

| 2. | Člen 12(3) Direktive 2004/38/ES podeljuje pravico do nadaljnjega prebivanja otroku državljana EGP, ki je vpisan v odobreno izobraževalno ustanovo, in osebi, ki ima starševsko odgovornost do otroka (skrbništvo nad njim). Ali lahko otrok, ki je potomec samo zakonskega partnerja državljana EGP in ki mu je bila priznana pravica do prebivanja z uporabo državljana EGP kot referenčne osebe, prav tako pridobi tako pravico na podlagi zgolj Direktive ali glede na Sporazum EGP? Ali je tako tudi, če je državljan EGP pred odhodom iz države zahteval razvezo zakonske zveze s staršem navedenega otroka? |
| --- | --- |

2.

Člen 12(3) Direktive 2004/38/ES podeljuje pravico do nadaljnjega prebivanja otroku državljana EGP, ki je vpisan v odobreno izobraževalno ustanovo, in osebi, ki ima starševsko odgovornost do otroka (skrbništvo nad njim). Ali lahko otrok, ki je potomec samo zakonskega partnerja državljana EGP in ki mu je bila priznana pravica do prebivanja z uporabo državljana EGP kot referenčne osebe, prav tako pridobi tako pravico na podlagi zgolj Direktive ali glede na Sporazum EGP? Ali je tako tudi, če je državljan EGP pred odhodom iz države zahteval razvezo zakonske zveze s staršem navedenega otroka?

| 3. | Če je odgovor na drugo vprašanje pritrdilen, ali je tako tudi, če je šlo pri zakonski zvezi otrokove matere ali očeta za zlorabo pravic iz člena 35 Direktive 2004/38/ES, vendar sta jo državljan EGP in otrok štela za pristno? |
| --- | --- |

3.

Če je odgovor na drugo vprašanje pritrdilen, ali je tako tudi, če je šlo pri zakonski zvezi otrokove matere ali očeta za zlorabo pravic iz člena 35 Direktive 2004/38/ES, vendar sta jo državljan EGP in otrok štela za pristno?

---

| 31.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 113/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 113/11

---

SODBA SODIŠČA

z dne 10. decembra 2020

v zadevi E-13/19

Hraðbraut ehf. proti Ministrstvu za izobraževanje, znanost in kulturo, Verzlunarskóli Íslands ses., Tækniskólinn ehf., in Menntaskóli Borgarfjarðar ehf.

(Javno naročanje – Direktiva 2014/24/EU – Javna naročila storitev – Člen 37 EGP – Pojem „storitve“ – Višje sekundarno izobraževanje)

(2021/C 113/06)

V zadevi E-13/19, Hraðbraut ehf. proti Ministrstvu za izobraževanje, znanost in kulturo, Verzlunarskóli Íslands ses., Tækniskólinn ehf., in Menntaskóli Borgarfjarðar ehf. – katere predmet je ZAHTEVEK, ki ga je Sodišču Efte na podlagi člena 34 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča predložila Pritožbena komisija za javna naročila (Kærunefnd útboðsmála) v zvezi z razlago Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES, zlasti točke 9 člena 2(1) ter člena 74 Direktive – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Páll Hreinsson ter sodnika Per Christiansen (sodnik poročevalec) in Bernd Hammermann 10. decembra 2020 izdalo sodbo, katere izrek se glasi:

Pogodbe z značilnostmi, kakršne so opisane v zahtevku, katerih predmet ni opravljanje storitev v smislu Direktive 2014/24/EU, niso javna naročila storitev v smislu točke 9 člena 2(1) navedene direktive.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 31.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 113/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 113/12

---

Predhodna priglasitev koncentracije

Zadeva: M.10164 – CVC/Stark Group

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 113/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg),

| — | STARK Group A/S („Stark“, Danska). |
| --- | --- |

—

STARK Group A/S („Stark“, Danska).

Podjetje CVC pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Stark.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje CVC: podjetje CVC in njegova odvisna podjetja upravljajo investicijske sklade in platforme. Podjetje CVC je zlasti lastnica podjetja Ahlsell AB, ki je dejavno na področju maloprodaje in distribucije instalacijskih izdelkov za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo, električnih izdelkov, orodja in zalog ter gradbenih materialov, |
| --- | --- |

—

za podjetje CVC: podjetje CVC in njegova odvisna podjetja upravljajo investicijske sklade in platforme. Podjetje CVC je zlasti lastnica podjetja Ahlsell AB, ki je dejavno na področju maloprodaje in distribucije instalacijskih izdelkov za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo, električnih izdelkov, orodja in zalog ter gradbenih materialov,

| — | za podjetje Stark: maloprodaja in distribucija gradbenega materiala na Danskem, Finskem, v Nemčiji, na Norveškem in Švedskem. |
| --- | --- |

—

za podjetje Stark: maloprodaja in distribucija gradbenega materiala na Danskem, Finskem, v Nemčiji, na Norveškem in Švedskem.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10164 – CVC/Stark Group

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 31.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 113/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 113/14

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10173 — Luminus/Essent Belgium)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 113/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Luminus S.A. („Luminus“, Belgija), ki ga obvladuje podjetje EDF S.A. („EDF“, Francija), |
| --- | --- |

—

Luminus S.A. („Luminus“, Belgija), ki ga obvladuje podjetje EDF S.A. („EDF“, Francija),

| — | Essent Belgium NV („Essent Belgium“, Belgija), ki je odvisno podjetje družbe E.ON S.E. („E.ON“, Nemčija). |
| --- | --- |

—

Essent Belgium NV („Essent Belgium“, Belgija), ki je odvisno podjetje družbe E.ON S.E. („E.ON“, Nemčija).

Podjetje Luminus pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Essent Belgium.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje Luminus: proizvodnja in dobava električne energije ter dobava plina v Belgiji, |
| --- | --- |

—

za podjetje Luminus: proizvodnja in dobava električne energije ter dobava plina v Belgiji,

| — | za podjetje Essent Belgium: maloprodaja električne energije in plina malim industrijskim in poslovnim odjemalcem ter gospodinjstvom v Belgiji. |
| --- | --- |

—

za podjetje Essent Belgium: maloprodaja električne energije in plina malim industrijskim in poslovnim odjemalcem ter gospodinjstvom v Belgiji.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10173 — Luminus/Essent Belgium

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---