# Uradni list C 87/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 87 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6415. marec 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 87

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6415. marec 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2021/C 87/01 | Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/448, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/446 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 1 |
| 2021/C 87/02 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 3 |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 87/03 | Menjalni tečaji eura — 12. marec 2021 | 5 |
| 2021/C 87/04 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. aprila 2021
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004) | 6 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2021/C 87/01

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/448, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/446 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

1

2021/C 87/02

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

3

Evropska komisija

2021/C 87/03

Menjalni tečaji eura — 12. marec 2021

5

2021/C 87/04

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. aprila 2021
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004)

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004

6

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 87/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10163 — United Internet/Morgan Stanley/Tele Columbus) (
  1
  ) | 7 |
| 2021/C 87/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M. 10174 – Macquarie/Aberdeen/Ucles JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 9 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 87/07 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 11 |
| 2021/C 87/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 21 |
| 2021/C 87/09 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 27 |
| 2021/C 87/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 35 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2021/C 87/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10163 — United Internet/Morgan Stanley/Tele Columbus) (
  1
  )

1

7

2021/C 87/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M. 10174 – Macquarie/Aberdeen/Ucles JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

9

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 87/07

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

11

2021/C 87/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

21

2021/C 87/09

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

27

2021/C 87/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 15.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 87/1

---

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/448, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/446 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2021/C 87/01)

Osebe in subjekte, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/448 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/446 (4) o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je po preučitvi seznama oseb in subjektov iz navedenih prilog odločil, da bi se morali omejevalni ukrepi iz Sklepa 2014/145/SZVP in Uredbe (EU) št. 269/2014 za te osebe in subjekte še naprej uporabljati.

Zadevne osebe in subjekte opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali specifična plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe in subjekti lahko prošnjo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pred 1. junijem 2021 pošljejo Svetu na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe in subjekte obenem opozarjamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275(2) ter člena 263(4) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 87, 15.3.2021, str. 35.

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL L 87, 15.3.2021, str. 19.

---

| 15.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 87/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 87/3

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2021/C 87/02)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2014/145/SZVP (2), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/448 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 269/2014 (4), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/446 (5).

Za postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1.C v Generalnem direktoratu za zunanje odnose (RELEX) generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2014/145/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2021/448, in Uredbo (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/446.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2014/145/SZVP in Uredbi (EU) št. 269/2014.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, urejeno z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(3)  UL L 87, 15.3.2014, str. 35.

(4)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(5)  UL L 87, 15.3.2014, str. 19..

---

Evropska komisija

| 15.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 87/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 87/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

12. marec 2021

(2021/C 87/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1933 |
| JPY | japonski jen | 130,14 |
| DKK | danska krona | 7,4366 |
| GBP | funt šterling | 0,85835 |
| SEK | švedska krona | 10,1388 |
| CHF | švicarski frank | 1,1094 |
| ISK | islandska krona | 153,90 |
| NOK | norveška krona | 10,0863 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,150 |
| HUF | madžarski forint | 366,18 |
| PLN | poljski zlot | 4,5867 |
| RON | romunski leu | 4,8850 |
| TRY | turška lira | 9,0452 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5394 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4975 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2642 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6633 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6053 |
| KRW | južnokorejski won | 1 354,93 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,8505 |
| CNY | kitajski juan | 7,7636 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5885 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 174,63 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9140 |
| PHP | filipinski peso | 57,772 |
| RUB | ruski rubelj | 87,7030 |
| THB | tajski bat | 36,730 |
| BRL | brazilski real | 6,6421 |
| MXN | mehiški peso | 24,8556 |
| INR | indijska rupija | 86,7260 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1933

JPY

japonski jen

130,14

DKK

danska krona

7,4366

GBP

funt šterling

0,85835

SEK

švedska krona

10,1388

CHF

švicarski frank

1,1094

ISK

islandska krona

153,90

NOK

norveška krona

10,0863

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,150

HUF

madžarski forint

366,18

PLN

poljski zlot

4,5867

RON

romunski leu

4,8850

TRY

turška lira

9,0452

AUD

avstralski dolar

1,5394

CAD

kanadski dolar

1,4975

HKD

hongkonški dolar

9,2642

NZD

novozelandski dolar

1,6633

SGD

singapurski dolar

1,6053

KRW

južnokorejski won

1 354,93

ZAR

južnoafriški rand

17,8505

CNY

kitajski juan

7,7636

HRK

hrvaška kuna

7,5885

IDR

indonezijska rupija

17 174,63

MYR

malezijski ringit

4,9140

PHP

filipinski peso

57,772

RUB

ruski rubelj

87,7030

THB

tajski bat

36,730

BRL

brazilski real

6,6421

MXN

mehiški peso

24,8556

INR

indijska rupija

86,7260

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 15.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 87/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 87/6

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. aprila 2021

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (1))

(2021/C 87/04)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 59 z dne 19.2.2021, str. 7.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2021 | ... | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,50 | -0,45 | 0,04 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,15 | -0,45 | 1,75 | -0,02 | -0,45 | -0,45 | 0,11 |
| 1.3.2021 | 31.3.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,44 | -0,45 | 0,04 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,15 | -0,45 | 2,07 | -0,02 | -0,45 | -0,45 | 0,11 |
| 1.2.2021 | 28.2.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,44 | -0,45 | 0,05 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,19 | -0,45 | 2,07 | -0,02 | -0,45 | -0,45 | 0,12 |
| 1.1.2021 | 31.1.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,44 | -0,45 | 0,06 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,23 | -0,45 | 2,07 | 0,00 | -0,45 | -0,45 | 0,15 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.4.2021

...

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,50

-0,45

0,04

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,15

-0,45

1,75

-0,02

-0,45

-0,45

0,11

1.3.2021

31.3.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,44

-0,45

0,04

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,15

-0,45

2,07

-0,02

-0,45

-0,45

0,11

1.2.2021

28.2.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,44

-0,45

0,05

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,19

-0,45

2,07

-0,02

-0,45

-0,45

0,12

1.1.2021

31.1.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,44

-0,45

0,06

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,23

-0,45

2,07

0,00

-0,45

-0,45

0,15

---

(1)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 15.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 87/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 87/7

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10163 — United Internet/Morgan Stanley/Tele Columbus)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 87/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | United Internet AG („United Internet“, Nemčija), matična družba skupine United Internet Group, |
| --- | --- |

—

United Internet AG („United Internet“, Nemčija), matična družba skupine United Internet Group,

| — | Morgan Stanley („Morgan Stanley“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Morgan Stanley („Morgan Stanley“, ZDA),

| — | Tele Columbus AG („Tele Columbus“, Nemčija). |
| --- | --- |

—

Tele Columbus AG („Tele Columbus“, Nemčija).

Podjetji United Internet in Morgan Stanley posredno pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Tele Columbus.

Koncentracija se izvede s prodajo in nakupom delnic na podlagi prostovoljne javne ponudbe za prevzem vseh delnic podjetja Tele Columbus v obtoku.

2.

| — | za United Internet: globalno dejaven ponudnik telekomunikacijskih in internetnih storitev za potrošnike, male in domače pisarne ter mala in srednje velika podjetja, |
| --- | --- |

—

za United Internet: globalno dejaven ponudnik telekomunikacijskih in internetnih storitev za potrošnike, male in domače pisarne ter mala in srednje velika podjetja,

| — | za Morgan Stanley: ponudnik finančnih storitev, ki po vsem svetu zagotavlja širok nabor storitev na področju investicijskega bančništva, vrednostnih papirjev ter upravljanja premoženja in naložb, |
| --- | --- |

—

za Morgan Stanley: ponudnik finančnih storitev, ki po vsem svetu zagotavlja širok nabor storitev na področju investicijskega bančništva, vrednostnih papirjev ter upravljanja premoženja in naložb,

| — | za Tele Columbus: operater širokopasovnega kabelskega omrežja, ki zagotavlja multimedijske in fiksne telekomunikacijske storitve v Nemčiji. |
| --- | --- |

—

za Tele Columbus: operater širokopasovnega kabelskega omrežja, ki zagotavlja multimedijske in fiksne telekomunikacijske storitve v Nemčiji.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10163 — United Internet/Morgan Stanley/Tele Columbus

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 15.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 87/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 87/9

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.
  10174 – Macquarie/Aberdeen/Ucles JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 87/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Pentacom Investments (UK) Holdco Limited („Macquarie“, Združeno kraljestvo), ki pripada skupini Macquarie, |
| --- | --- |

—

Pentacom Investments (UK) Holdco Limited („Macquarie“, Združeno kraljestvo), ki pripada skupini Macquarie,

| — | Aberdeen Standard European Infrastructure GP IV Limited („Aberdeen“, Združeno kraljestvo), ki pripada skupini Aberdeen, |
| --- | --- |

—

Aberdeen Standard European Infrastructure GP IV Limited („Aberdeen“, Združeno kraljestvo), ki pripada skupini Aberdeen,

| — | Ucles InfraCo, S.L. („Ucles“, Španija). |
| --- | --- |

—

Ucles InfraCo, S.L. („Ucles“, Španija).

Podjetji Macquarie in Aberdeen pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Ucles.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za podjetje Macquarie: svetovna investicijska banka in ponudnik finančnih storitev, ki zajema vire in blago, zeleno energijo, konvencionalno energijo, finančne institucije, infrastrukturo in nepremičnine, |
| --- | --- |

—

za podjetje Macquarie: svetovna investicijska banka in ponudnik finančnih storitev, ki zajema vire in blago, zeleno energijo, konvencionalno energijo, finančne institucije, infrastrukturo in nepremičnine,

| — | za podjetje Aberdeen: upravljavec premoženja, dejaven v sektorjih, kot so promet, socialna infrastruktura, čiščenje odpadkov in vode ter omrežja za proizvodnjo čiste energije, |
| --- | --- |

—

za podjetje Aberdeen: upravljavec premoženja, dejaven v sektorjih, kot so promet, socialna infrastruktura, čiščenje odpadkov in vode ter omrežja za proizvodnjo čiste energije,

| — | za podjetje Ucles: veleprodaja storitev širokopasovnega dostopa v Španiji. |
| --- | --- |

—

za podjetje Ucles: veleprodaja storitev širokopasovnega dostopa v Španiji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10174 – Macquarie/Aberdeen/Ucles JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 15.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 87/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 87/11

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 87/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„PÉRIGORD“

PGI-FR-A1105-AM02

Datum obvestila: 8. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

V točki 4 poglavja 1 specifikacije proizvoda je dodano, da so občine geografskega območja navedene glede na uradni geografski kodeks.

2.   Vključitev dodatnih sort vinske trte

Da bi se lahko ZGO prilagodila na nove okoljske težave in podnebne spremembe, je bila črtana razdelitev sort vinske trte po barvah in dodane so bile sorte vinske trte.

Tako dodane sorte vinske trte so: artaban N, cabernet blanc B, cabernet Cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, solaris B, souvignier gris B, soreli B, touriga nacional N, verdejo B in vidoc N.

3.   Kontaktni podatki nadzornega organa

Poglavje 3 je nadomeščeno s kontaktnimi podatki nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité), ki je organ, pristojen za nadzor.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Périgord

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

Zaščitena geografska označba „Périgord“ se uporablja za mirna rdeča, rosé in bela vina.

Mirna vina z zaščiteno geografsko označbo „Périgord“ imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Najmanjše in največje vsebnosti skupnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in hlapnih kislin ter volumenski delež skupnega alkohola so določeni v zakonodaji Unije. Dopolnjevanje akvitanskih in lokalnih sort vinske trte rdečim vinom zagotavlja voljnost in zaokroženost, s tanini, ki so lahko nekoliko zrnati, kar jim daje določen značaj.

Vina rosé pa imajo sadni vonj in lep svež pookus.

Suha bela vina so prav tako sadna in lahka v ustih, vendar lepo polna in z rahlo pikantnim pookusom.

Rdeča vina z navedbo „Vin de Domme“ so sadna in voljna. Vina, donegovana v hrastovih sodih, so rubinasto rdeče barve s sadnimi aromami, ki jih zaznamuje pridih po sladkem korenu in nekoliko tudi po lesu.

Vina rosé z navedbo „Vin de Domme“ imajo poudarjeno barvo in zelo izrazit vonj z notami rdečega jagodičja. Okus je lepo uravnotežen in poln, z dolgim in toplim pookusom in svežino, ki je značilnost teh vin.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b)   Največji donosi

120 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin z geografsko označbo „Périgord“ potekajo:

| — | v departmaju Dordogne, |
| --- | --- |

—

v departmaju Dordogne,

| — | na ozemlju naslednje občine departmaja Lot: Salviac. |
| --- | --- |

—

na ozemlju naslednje občine departmaja Lot: Salviac.

7.   Glavne sorte vinske trte

Abondant B

Abouriou B

Alicante henri bouschet N

Aligoté B

Alphonse lavallée N

Altesse B

Alvarinho – albariño

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Arrufiac B – arrufiat

Artaban N

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N – murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu gentile B

Blanc dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B – doucillon blanc

Brachet N – braquet

Brun fourca N

Brun argenté N – vaccarèse

Béclan N – petit béclan

Béquignol N

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Colombaud B – bouteillan

Corbeau N – douce noire

Cot N – malbec

Counoise N

Courbu B – gros courbu

Courbu noir N

Crouchen B – cruchen

César N

Danlas B

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la dui N

Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

Feunate N

Floreal B

Folignan B

Folle blanche B

Franc noir de haute-saône N

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de bouze N

Gamay de chaudenay N

Ganson N

Gascon N

Genovèse B

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N – grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros manseng B

Gros vert B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Len de l'el B – loin de l'oeil

Liliorila B

Listan B – palomino

Lival N

Macabeu B – macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier saint-françois B – gros meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – minustellu, graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – monastrell

Mouyssaguès

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat cendré B – muscat, moscato

Muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nielluccio N – nielluciu

Noir fleurien N

Négret de banhars N

Négrette N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit courbu B

Petit manseng B

Petit meslier B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pineau d'aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – espanenc

Portan N

Poulsard N – ploussard

Prunelard N

Précoce bousquet B

Précoce de malingre B

Raffiat de moncade B

Ribol N

Riminèse B

Rivairenc N – aspiran noir

Rivairenc blanc B – aspiran blanc

Rivairenc gris G – aspiran gris

Romorantin B – danery

Rosé du var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d'ayze B

Sacy B

Saint côme B

Saint-macaire N

Saint-pierre doré B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Servant B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Touriga nacional N

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdejo B

Verdesse B

Vermentino B – rolle

Vidoc N

Viognier B

8.   Opis povezave

Périgord, ki ga povezujemo z departmajem Dordogne, leži na jugozahodu Francije. Gre za prehodno pokrajino med erodiranim Centralnim masivom in akvitansko prostrano sedimentno kotlino.

Od severovzhoda proti jugozahodu jo prečka vodna mreža, ki jo med drugim sestavljajo reki Isle in Vézère s svojimi pritoki ter predvsem na jugu departmaja reka Dordogne.

Périgord je v celoti deležen ugodnih atlantskih vplivov tako glede temperatur kot glede količine padavin. Temperaturni gradient se zmanjšuje od jugozahoda proti severovzhodu z zviševanjem nadmorske višine. Pri količini padavin je pojav obraten.

Podnebje je blago oceansko z izrazitejšo letno temperaturno razliko in manj obilnimi padavinami kot v akvitanskem obalnem pasu. Pomlad je običajno bolj vlažna kot zima, prevladujoči vetrovi pa pihajo z zahoda.

Geomorfološko je proizvodno območje suha visoka planota s številnimi kraškimi pojavi (jame, brezna, vrtače, ponikalnice), ki jo prečka zelo zaprta dolina Céou.

Pokrajina je zelo raznolika, saj vključuje območja na dnu dolin, kjer pridelujejo žita, ter strma pobočja in obronke planote, kjer se na površju pojavlja apnenec ter kjer razen goščave črnik in brina ne raste nič drugega.

Pridelovalna območja ležijo na najvišjih predelih planot in gorskih slemen, kjer je apnenec dovolj erodiral, da je lahko iz tega nastala prst.

Medtem ko na neobdelanih apnenčastih območjih prevladuje gozd, pa je kmetijstvo prisotno na alteritih, kjer med drugim pridelujejo žita in se ukvarjajo z ovčerejo, v predelu občine Nabirat gojijo orehe in pridelujejo jagode, v dolini Dordogne pa gojijo tobak.

Vinska trta je povsem naravno našla svoje mesto na dobro osončenih in zračnih apnenčastih planotah.

Kartografi iz 18. stoletja (predvsem Belleyme) razkrivajo, da se je vinorodno območje razprostiralo vzdolž celotne doline Dordogne s pomembnima središčema v bližini naselij Bergerac in Domme ter pasom na severovzhodu departmaja ob vznožju prvih predgorij Centralnega masiva na obrobju skrilavcev in apnencev.

Danes je vinorodno območje skoncentrirano v Bergeracoisu in kantonu Domme, kjer doživlja nekakšen nov razcvet.

V kantonu Domme antiklinala Campagnac-les-Quercy predstavlja vrh sredi kredastih apnencev.

Na jurskih formacijah titonijske in kimerdgijske podlage ležijo apnenci, razdeljeni na plošče, iz katerih nastajajo ploščati kamni, imenovani „lauzes“. Te apnenčaste plošče so vinogradniki s parcel sicer odstranili in iz njih povsod naokrog zgradili zidove in koče iz suhih zidov, med katerimi so najznamenitejše, posajene po planoti Daglan, uvrščene na francoski dopolnilni seznam zgodovinskih spomenikov.

Ta geološka posebnost je razlog, da so se na tem območju ohranili in razvili vinogradi. Tako kot na celotnem jugozahodu so vinsko trto tudi v Périgordu zasadili v rimski dobi.

Že od vsega začetka je imela reka Dordogne, po kateri je potekal edini prevoz s tovornimi ladjami, odločilno vlogo v trgovini s tako imenovanimi vini iz višavja.

Vina, ki so jih prevažali po Dordogni, pa tudi po Garoni, Lotu in Tarnu, so se lahko ohranila in se razvijala vse do opustošenja zaradi trtne uši okrog leta 1880. Vinorodno območje je nadalje nazadovalo po še enem smrtonosnem udarcu, ki mu ga je zadala prva svetovna vojna, saj ga je prikrajšala za celo generacijo moških. Ohranilo se je večinoma v Bergeracoisu.

V trsnem izboru, ki temelji na akvitanskih in lokalnih sortah, večinoma prevladujejo merlot in rdeče sorte cabernet, sauvignon in bela sorta sémillon ter včasih tudi nekaj sorte chardonnay.

Tako dopolnjevanje rdečim vinom zagotavlja voljnost in mehkobo, s tanini, ki so lahko nekoliko zrnati, kar jim daje določen značaj.

Vina rosé pa imajo sadni vonj in lepo svež pookus.

Suha bela vina so prav tako sadna in lahka v ustih, vendar lepo polna in z rahlo pikantnim pookusom.

Regija Domme je bila zaradi oddaljenosti od Bordeauxa med stoletno vojno manj prizadeta. Kot potrjujejo številne notarske listine, so v celotnem obdobju, ki je sledilo stoletni vojni, poskušali obnoviti vinograde in zasaditi nove trte.

Okrog leta 1260 je toulouški grof na nekaterih območjih regije Domme pobiral vinski davek. Prodajo vina v Sarlatu so urejali starodavni pravilniki iz leta 1288, kar potrjujejo patentna pisma iz leta 1299.

Današnja proizvodnja v regiji Domme vključuje rdeča vina in vina rosé. Rdeča vina so sadna in voljna. Vina, donegovana v hrastovih sodih, so rubinasto rdeče barve s sadnimi aromami, ki jih zaznamuje pridih po sladkem korenu in nekoliko tudi po lesu.

Vina rosé z navedbo „Vin de Domme“ imajo poudarjeno barvo in zelo izrazit vonj z notami rdečega jagodičja. Okus je lepo uravnotežen in poln, z dolgim in toplim pookusom in svežino, ki je značilnost teh vin.

Vino iz regije Domme kaže svojo pripadnost akvitanskemu vinorodnemu območju s trsnim izborom, v katerem prevladujeta sorti merlot N in cabernet franc N, medtem ko sorta cot N, ki je zelo prisotna v sosednjem departmaju Lot, tu ni preveč razširjena.

Celotna majhna podeželska regija se je v združenju prijateljev vina regije Domme, ki ima več kot 2 000 članov, med katerimi je 15 proizvajalcev vinogradnikov, združila in povezala v prizadevanjih, da bi ohranili to čudovito vinorodno območje, katerega sloves se razvija v okviru dejavnih zadrug. Zgodovinske in kulturne povezave z velikim bordojskim sosedom so zaznamovale vinorodno območje Périgord. Poleg geomorfološke in podnebne povezanosti obstaja tudi kulturna povezanost, prav tako sortni izbor sestavljajo iste akvitanske sorte.

Zaradi trgovskih povezav sta se lahko ohranila dialog ter izmenjava znanja in izkušenj med sosednjima vinogradniškima skupnostma.

Celotno proizvodnjo domačih vin v departmaju Dordogne zagotavlja 25 proizvajalcev, med katerimi je šest zadružnih kleti, kar v povprečju pomeni 8 500 hektolitrov rdečih vin in vin rosé ter 2 500 hektolitrov belih vin.

Skupnost regije Domme je 12. septembra 1784 uvedla načelo določitve datuma začetka trgatve, „da bi se ohranil ugled domačih vin, ki se lahko samo izgubi, če se grozdje potrga, še preden popolnoma dozori“.

Prostori za vinifikacijo so bili večinoma v neposredni bližini pristanišč natovarjanja, kot sta Domme in Castelnaud, da bi se omogočil prevoz vina s trgovskimi ladjami.

Konec 19. stoletja je pojav trtne uši zadal prvi smrtonosni udarec vinorodnemu območju, ki je takrat obsegalo več kot 2 800 hektarov vinogradov.

Počakati je bilo treba vse do leta 1993, ko se je z ustanovitvijo združenja, ki so ga sestavljali kmetje, kmetijski tehniki in izvoljeni lokalni predstavniki, omogočila obnovitev vinogradov.

Na vina iz Périgorda vplivajo apnenčaste planote, ki so večinoma zasajene s trtami. Tla na njih dobro odvajajo vodo, kar se odraža v belih vinih in vinih rosé, ki so sveža in imajo ustrezno vsebnost kislin. Dobra zaloga vode v tleh v povezavi z oceanskimi vplivi zagotavlja ustrezno fenolno zrelost grozdja, zato rdeča vina zaznamujejo tanini.

Vpliv doline Dordogne, ki je izpostavljena izrazitejšemu oceanskemu vplivu, vinom z navedbo „Vin de Domme“ zagotavlja večjo voljnost in sadnost.

Vina iz regij Périgord in Domme uživajo starodaven sloves, koristi pa imajo tudi od turistične dejavnosti, povezane z izjemno znamenitostjo v neposredni bližini, tj. srednjeveškim mestecem Sarlat, ki ga vsako leto obiščeta skoraj 2 milijona turistov in v katerem so snemali številne zgodovinske filme.

Poleg drugih proizvodov lokalne kulinarike: orehov, jagod, kostanja ter kozjega sira („cabécou“) in jagnjetine, ne smemo pa pozabiti niti gomoljik in jurčkov, k ugledu turistične regije Périgord prispevajo tudi njena vina.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Na etiketi je naveden logotip ZGO EU, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“.

V skladu s proizvodnimi pogoji iz te specifikacije proizvoda je lahko zaščitena geografska označba „Périgord“ dopolnjena z imenom ene od naslednjih dopolnilnih geografskih enot: „Dordogne“ in „Vin de Domme“.

Velikost črk za navedbi geografskih enot „Dordogne“ in „Vin de Domme“ niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime zaščitene označbe porekla „Périgord“.

Zaščitena geografska označba „Périgord“ je lahko dopolnjena z:

| — | imenom ene ali več sort vinske trte, |
| --- | --- |

—

imenom ene ali več sort vinske trte,

| — | izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino). |
| --- | --- |

—

izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino).

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4178c6c2-9742-406d-84c6-24b06b5f2f18

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 15.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 87/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 87/21

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 87/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„VOUVRAY“

PDO-FR-A0146-AM01

Datum obvestila: 8. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja 1 je dodano, da je seznam občin določen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020.

Posledica tega je sprememba imena občine „Tours-Sainte-Radegonde“, ki je nadomeščeno s „Tours“.

Gre za redakcijsko spremembo, ki ne vpliva na geografsko območje.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 1.6 enotnega dokumenta.

2.   Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je dodano, da je seznam občin določen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020.

Gre za redakcijsko spremembo, ki ne vpliva na območje v neposredni bližini.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 1.9 enotnega dokumenta.

3.   Kmetijsko-okoljski ukrepi

V točki 2 oddelka VI poglavja I sta dodana odstavka:

| „(c) | Popolno kemično zatiranje plevela na parceli je prepovedano. |
| --- | --- |

„(c)

Popolno kemično zatiranje plevela na parceli je prepovedano.

| (d) | Škropilnice z neusmerjenimi šobami, ki ne omogočajo obojestranskega škropljenja (zračno-konvekcijske turbine, nameščene na traktor z visoko prehodnostjo, ali nihajoči cevni usmerniki), so prepovedane. Če ima parcela več kot 20-odstotni nagib, se lahko dovoli uporaba zračno-konvekcijskih turbin, nameščenih na traktor z visoko prehodnostjo, ali nihajočih cevnih usmernikov.“ |
| --- | --- |

(d)

Škropilnice z neusmerjenimi šobami, ki ne omogočajo obojestranskega škropljenja (zračno-konvekcijske turbine, nameščene na traktor z visoko prehodnostjo, ali nihajoči cevni usmerniki), so prepovedane. Če ima parcela več kot 20-odstotni nagib, se lahko dovoli uporaba zračno-konvekcijskih turbin, nameščenih na traktor z visoko prehodnostjo, ali nihajočih cevnih usmernikov.“

Cilj teh določb je, da se bolje upošteva povpraševanje potrošnikov ter zmanjša uporaba fitofarmacevtskih sredstev in s tem vpliv na okolje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Promet med odobrenimi skladišči

Podtočka (b) točke 5 oddelka IX je črtana.

Ta določba je črtana na podlagi sodbe Conseil d‘Etat z dne 22. maja 2017.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Prehodni ukrepi

V oddelku XI poglavja 1 specifikacije proizvoda je točka 2 črtana, ker gre za prehodni ukrep, ki se je iztekel.

Dodana je točka:

„4 – Druge pridelovalne prakse

Oprema za škropljenje, ki ne omogoča obojestranskega škropljenja, z neusmerjenimi šobami (zračno-konvekcijske turbine, nameščene na traktor z visoko prehodnostjo, ali nihajoči cevni usmerniki) je dovoljena do 31. avgusta 2024.“

Cilj te določbe je izvajalcem omogočiti prilagoditev zaradi prepovedi te vrste opreme.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

V oddelku I poglavja II specifikacije proizvoda je dodano:

„10. Prijava nakupa opreme za škropljenje

Vsak nakup opreme za škropljenje se prijavi pri ODG (Organisme de défense et de gestion – organ za zaščito in upravljanje). V tej prijavi se zlasti natančno opiše kupljena oprema. Priloži se ji račun za nakup opreme.“

Ta sprememba je posledica črtanja škropilnic z neusmerjenimi šobami, ki ne omogočajo obojestranskega škropljenja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Glavne točke, ki jih je treba preverjati, so bile pregledane, da bi se prilagodile metode nadzora.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Vouvray

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vin

Mirna vina

Mirna vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Volumenski delež skupnega alkohola v mirnih vinih po obogatitvi ne presega 15 %.

Suha mirna vina po ustekleničenju: vsebujejo največ 8 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter; imajo vsebnost skupnih kislin, izraženo v gramih vinske kisline na liter, ki ni za več kot 2 grama na liter nižja od vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze).

Mlada suha mirna vina imajo običajno sadne in cvetlične arome, ki jih lahko s staranjem zamenjajo bogatejše note, kot so note medu ali lipe. Kadar vsebujejo fermentirne sladkorje, so običajno še kompleksnejša in imajo še večji potencial za staranje. Neredko se tako pojavljajo tudi izrazitejše note eksotičnih sadežev ali blažje note suhega sadja, sčasoma pa se pogosto razvijejo tudi note praženih mandljev, medu ali kutine.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Peneča vina in biser vina

V primeru obogatitve mošta volumenski delež skupnega alkohola v penečih in biser vinih po sekundarnem vrenju ne presega 13 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida pri penečih in biser vinih so v skladu z določbami evropske zakonodaje.

Za peneča vina z nežno in lahkotno peno so pogosto značilne note sadja ali agrumov ter odtenki briošev, ki se izrazijo postopoma. Peneča vina odlikujejo nižja vsebnost ogljikovega dioksida in bolj diskretni mehurčki, ki so manj izraziti v ustih. Ta prijetna vina imajo na splošno značilnejši okus po vinu kot peneča vina.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Peneča ali biser vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah. V primeru obogatitve mošta volumenski delež skupnega alkohola v teh vinih po sekundarnem vrenju ne presega 13 %.

Volumenski delež skupnega alkohola v mirnih vinih po obogatitvi ne presega 15 %.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Pridelovalna praksa

—   Gojitvena oblika

| (a) | Gostota zasaditve. Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša največ 1,60 metra. Razdalja med trsi v isti vrsti ne sme biti manjša od 0,90 metra. |
| --- | --- |

(a)

Gostota zasaditve. Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša največ 1,60 metra. Razdalja med trsi v isti vrsti ne sme biti manjša od 0,90 metra.

| (b) | Pravila rezi. Trte se obrezujejo s kratko rezjo na reznike, tako da ima vsak krak največ dva reznika z največ dvema očesoma. Največ en reznik na trs se lahko obrezuje na največ tri očesa. V povprečju ima vsak trs deset očes, največ očes na trs pa je 13. Vendar je pri trtah, mlajših od deset let, dovoljeno največ osem očes na trs. Upoštevajo se očesa, odrezana več kot 5 mm od podlage. |
| --- | --- |

(b)

Pravila rezi. Trte se obrezujejo s kratko rezjo na reznike, tako da ima vsak krak največ dva reznika z največ dvema očesoma. Največ en reznik na trs se lahko obrezuje na največ tri očesa. V povprečju ima vsak trs deset očes, največ očes na trs pa je 13. Vendar je pri trtah, mlajših od deset let, dovoljeno največ osem očes na trs. Upoštevajo se očesa, odrezana več kot 5 mm od podlage.

(b)   Največji donosi

Mirna vina

65 hektolitrov na hektar

Peneča ali biser vina

78 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in donegovanje mirnega vina ter trgatev, vinifikacija, obdelava, donegovanje in ustekleničenje penečega vina in biser vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Indre-et-Loire (seznam je določen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020): Chançay, Noizay, Parçay-Meslay, Reugny, Rochecorbon, Tours, Vernou-sur-Brenne in Vouvray.

7.   Glavne sorte vinske trte

Chenin B

Orbois B

8.   Opis povezave

(a)   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Vouvray“ leži v bližini mesta Tours in se razprostira nad mestom na planoti, razbrazdani s številnimi suhimi dolinami ali dolinicami, ki se končajo s pogosto strmo skalnato steno nad dolino Loare.

Planota ima precej izrazit relief in leži na nadmorski višini od 85 do 110 metrov. Obiskovalec lahko na tem razgibanem površju odkrije jame in trogloditska bivališča, izdolbena v skalnate stene rumenega lehnjaka v dolinah. Ogrodje te planote je sloj mehke krede (turonijski lehnjak). Nad tem slojem so glinasto-kremenasti deli iz senonija, eocena, mio- in pliocena, čisto na vrhu pa muljaste usedline iz kvartarja eolskega izvora. Geografsko območje obsega ozemlje osmih občin, ki ležijo ob reki ali v neposredni bližini doline Loare in dolinic njenih pritokov.

Tla na natančno razmejenih parcelah za pridelavo grozdja so nastala z erozijo geološkega substrata, ki sestavlja planoto, in sicer na obronkih skalnate stene, ki se dviga nad Loaro ter dolinami in dolinicami, ki jo prepredajo. Te parcele ležijo bodisi na pobočjih, kjer so tla glinasto-apnenčasta, bodisi na obronkih planote, kjer so tla glinasto-kremenasta.

Podnebje geografskega območja je oslabljeno oceansko, ker je na stičišču oceanskih in kontinentalnih vplivov. Temperaturo uravnavajo reka Loara in doline, kamor se spušča hladen zrak s pobočij. Vsako poletje običajno nastopi vsaj eno obdobje vročinskega vala, ki traja nekaj dni. Količina padavin znaša približno 680 mm na leto.

(b)   Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Legenda pripoveduje, da naj bi sorte, ki so zasajene še danes, in tehnike rezi vinske trte, ki so leta 2010 še vedno uveljavljene, v 4. stoletju uvedel sv. Martin, in sicer ob ustanovitvi samostana Marmoutier (leta 372), ki stoji na ozemlju občine Sainte-Radegonde, ta pa je danes del mesta Tours. Prednosti kratke rezi vinske trte naj bi odkrili zaradi požrešnosti njegovega osla.

Že v začetku 13. stoletja so bile parcele na pobočjih in obronkih planote, kjer so tla kamnita in apnenčasta, zasajene z belimi sortami. Starodavni zapisi potrjujejo, da je bila sorta chenin B, lokalno imenovana „pineau iz doline Loare“, plemenita sorta vinorodnega območja. Rabelais je v 16. stoletju v svojem delu „Gargantua“ navedel: „To je vino pineau. O, nežno belo vino! Kot svila mi pobožaš dušo.“ V „lehnjak“, mehek kredast material, ki sestavlja prve geološke sloje na površju planote, so že v rimski dobi in vse do 20. stoletja klesali velike jame. Te jame so uporabljali kot vinske kleti za proizvodnjo, donegovanje in skladiščenje penečih vin, zato pomenijo dejavnik, ki je spodbujal razvoj vinogradništva in trgovine z vinom.

K razvoju in ugledu tourainskega vinorodnega območja je v 14. in 16. stoletju močno prispevalo prebivanje francoskih kraljev v gradovih regije Touraine. Sloviti vinogradi Vouvraya so pripadali francoski kroni in vino iz teh vinogradov je imelo pomembno mesto na kraljevi mizi. Loara je bila takrat idealna za prevoz in vina iz Vouvraya so se prek holandskih mešetarjev vse do konca 19. stoletja prodajala v severne evropske dežele.

Proizvajalci vina iz Vouvraya so se po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, hitro organizirali in v prvi polovici 20. stoletja je sledilo več ukrepov, namenjenih zaščiti in promociji vin. Že leta 1906 je bil ustanovljeno združenje za zaščito, zadolženo za boj proti nelojalni konkurenci nekaterih nevestnih trgovcev, ki so pod imenom „Vouvray“ prodajali nekakovostna vina iz drugih regij.

Leta 1929 je bilo s sodbo odločeno, da se lahko označba porekla „Vouvray“ uporablja samo za vina, proizvedena na ozemlju občin Vouvray, Vernou, Chançay, Noizay, Reugny, Rochecorbon in Sainte-Radegonde. Leta 1936 je bila za različne kategorije vin priznana kontrolirana označba porekla „Vouvray“, ki je imela isto geografsko območje kot označba, opredeljena leta 2010. Za njeno promocijo je skrbela vinska bratovščina, ustanovljena leta 1937.

Ker se je proizvodnja nenehno razvijala, so proizvajalci leta 1953 ustanovili zadružno klet proizvajalcev vina Vouvray, ki je tudi leta 2010 še vedno pomemben akter. Leta 2009 je bilo z vinsko trto zasajenih približno 2 200 hektarov, ki jih je obdelovalo 165 izvajalcev. Proizvodnja je razdeljena na mirna vina (približno 50 000 hektolitrov) ter peneča in biser vina (skoraj 70 000 proizvedenih hektolitrov). Mirna vina: mlada suha mirna vina imajo običajno sadne in cvetlične arome, ki jih lahko s staranjem zamenjajo bogatejše note, na primer note medu ali lipe. Kadar vsebujejo fermentirne sladkorje, so običajno še kompleksnejša in imajo še večji potencial za staranje. Neredko se tako pojavljajo tudi izrazitejše note eksotičnih sadežev ali blažje note suhega sadja, sčasoma pa se pogosto razvijejo tudi note praženih mandljev, medu ali kutine.

Peneča vina: za peneča vina z nežno in lahkotno peno so pogosto značilne note sadja ali agrumov ter odtenki briošev, ki se izrazijo postopoma. Biser vina: biser vina odlikujejo nižja vsebnost ogljikovega dioksida in bolj diskretni mehurčki, ki so manj izraziti v ustih. Ta prijetna vina imajo na splošno značilnejši okus po vinu kot peneča vina. Peneča in biser vina: proizvodnja penečih in biser vin se umešča v isti okvir kot proizvodnja mirnih vin. Vinogradniki, ki so opazili, da je v ustekleničenem vinu v kleteh včasih naravno potekalo ponovno vrenje, so želeli obvladati in izkoristiti ta pojav „naravnih penečih vin“. Tako so od 19. stoletja začela nastajati vina, ki se potrošnikom tržijo kot „biser vina“. Na podlagi razvijajoče se enologije so se v štiridesetih letih 19. stoletja začeli prvi poskusi proizvodnje penečih vin po tradicionalni metodi. Vinske kleti, izkopane v kredi, so torej dejavnik, ki prispeva k razvoju obdelave teh vin, saj ta potrebujejo ogromne prostore s stalno temperaturo za shranjevanje in njihovo upravljanje. Leta 2010 imajo proizvajalci penečih vin zaradi več kot stoletnih izkušenj znanje in veščine, ki jih spretno izražajo v sestavi svojih zvrsti. Donegovanje v ležečih steklenicah („sur lattes“), ki poteka najmanj 12 mesecev, prispeva k nastanku arom in kompleksnosti vin.

Mirna vina: geografsko območje Vouvray, ki leži na podnebni meji pridelave sorte chenin B, ki je plemenita pozna sorta doline Loare, ima zelo ugodne naravne razmere, ki se v vinih izražajo kot izjemna svojevrstna aromatičnost in ravnotežje.

Eleganca in svojevrsten izraz teh vin zahtevata optimalno uravnavanje moči rasti in proizvodnega potenciala, kar se kaže v uporabi podlag za cepljenje z nizko rastno močjo, dosledni gojitveni obliki vinske trte in kratki rezi. Zaradi vpliva letnika, ki je na geografskem območju še posebej izrazit, so izvajalci skozi generacije uravnavali različne pogoje zorenja grozdja. Glede na lego in podnebne razmere v zadevnem letu grozdje tako vsebuje več ali manj sladkorja. Z upoštevanjem te naravno bogate vsebnosti se proizvajajo različne vrste vin. Kadar so vremenske razmere ob trgatvi še posebej ugodne, se iz najbolj sladkega grozdja, ki se je sušilo na trti ali je na njem nastala plemenita plesen zaradi delovanja Botrytis cinerea, pridelajo vina z visoko vsebnostjo fermentirnih sladkorjev.

Tradicionalno so bile na razmejenem območju parcel za trgatev izbrane samo parcele s tlemi, ki se z vidika vlage in toplote dobro obnesejo. Kakovost in svojevrstnost vin z označbo „Vouvray“ temeljita na izbiri parcel za pridelavo vinske trte, prilagajanju in nato doslednosti proizvodnih praks, ki jih je skozi generacije razvila vinogradniška skupnost.

Vina z označbo „Vouvray“ uživajo zelo velik ugled že od 13. stoletja, ko so menihi prispevali k širitvi vinorodnega območja in razpošiljanju njegovih vin po Loari. V 16. in 17. stoletju se je z dejavnostjo holandskih mešetarjev ta ugled povečeval tako v tujini kot v Franciji, leta 2010 pa se vina tržijo zunaj nacionalnega ozemlja ali izvažajo po vsem svetu.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

| — | Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

—

Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

| — | Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

—

Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

| — | Izraz „sec“ (suho) je obvezno naveden na etiketah mirnih vin, ki ustrezajo določbam oddelka IX (točka 1(b)) specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

Izraz „sec“ (suho) je obvezno naveden na etiketah mirnih vin, ki ustrezajo določbam oddelka IX (točka 1(b)) specifikacije proizvoda.

| — | Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:






  — | gre za kraj, zaveden v katastru, |
| --- | --- | --- |

—

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

—

gre za kraj, zaveden v katastru,

| — | in je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

in je ta naveden na prijavi pridelka.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in donegovanje mirnega vina ter vinifikacijo, obdelavo, donegovanje in ustekleničenje penečega vina in biser vina, obsega del ozemlja naslednje občine departmaja Indre-et-Loire (določeno na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020): Nazelles-Négron (za del ozemlja severno od departmajske ceste št. 1 in zahodno od departmajske ceste št. 75).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

| — | Peneča in biser vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah. |
| --- | --- |

—

Peneča in biser vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah.

| — | Peneča in biser vina se dajo na potrošniške trge po najmanj 12-mesečnem obdobju donegovanja, ki sledi datumu polnjenja. |
| --- | --- |

—

Peneča in biser vina se dajo na potrošniške trge po najmanj 12-mesečnem obdobju donegovanja, ki sledi datumu polnjenja.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c92ca6c9-395b-44ee-b1c9-ba8a143bb101

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 15.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 87/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 87/27

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 87/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„MOULIN-À-VENT“

PDO-FR-A0933-AM02

Datum obvestila: 9. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I je za besedo „občin“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Zaradi obvestitve gospodarskih subjektov je dodan tudi stavek, da so na spletišču inštituta INAO objavljeni kartografski dokumenti v zvezi z geografskim območjem.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

2.   Območje parcel

Točka 2 oddelka IV je nadomeščena z naslednjimi določbami: „Vina izhajajo izključno iz vinogradov, ki se nahajajo na območju parcel za pridelavo, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 14. novembra 2019 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Namen te spremembe je navesti datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril novo razmejeno območje parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I je za besedo „občin“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je območje v neposredni bližini navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Obseg tega območja ostaja popolnoma enak.

Ta dodani sklic omogoča, da je opredelitev območja v neposredni bližini pravno varna, da nanjo pozneje ne bi vplivale združitve ali delitve občin ali delov občin oziroma spremembe imena.

Tudi seznam občin, ki sestavljajo območje v neposredni bližini, je bil posodobljen, ne da bi se spremenil njegov obseg, da se upoštevajo upravne spremembe, uvedene pred letom 2019.

Posledično je spremenjena postavka „Dodatni pogoji“ enotnega dokumenta.

4.   Prehodni ukrep

Črta se točka 3 oddelka XI poglavja I, ker je obdobje, v katerem so proizvajalci lahko izkoristili posebni ukrep v zvezi z obdobjem donegovanja in posledično datumom dajanja na potrošniški trg, poteklo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Podrobnosti v zvezi z nadzorom v specifikaciji proizvoda

| — | Nadzor nad gospodarskimi subjekti sedaj izvaja certifikacijski organ, v različnih zadevnih odstavkih poglavja II specifikacije proizvoda pa je izraz „načrt inšpekcijskih pregledov“ nadomeščen z izrazom „načrt nadzora“.
  Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument. |
| --- | --- |

—

Nadzor nad gospodarskimi subjekti sedaj izvaja certifikacijski organ, v različnih zadevnih odstavkih poglavja II specifikacije proizvoda pa je izraz „načrt inšpekcijskih pregledov“ nadomeščen z izrazom „načrt nadzora“.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

| — | Sklici na nadzorni organ
  Oddelek II poglavja III: od homologacije specifikacije proizvoda decembra 2011 so bila spremenjena redakcijska pravila tega dela, tako da se, če nadzore izvaja certifikacijski organ, ne navedejo več popolni kontaktni podatki nadzornega organa.
  Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument. |
| --- | --- |

—

Sklici na nadzorni organ

Oddelek II poglavja III: od homologacije specifikacije proizvoda decembra 2011 so bila spremenjena redakcijska pravila tega dela, tako da se, če nadzore izvaja certifikacijski organ, ne navedejo več popolni kontaktni podatki nadzornega organa.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Moulin-à-Vent

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Opis vin |
| --- | --- |

4.

Analitski opis

To so suha mirna rdeča vina.

Imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Vina ob stekleničenju vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Končna vina, pripravljena za dajanje na trg, ustrezajo naslednjim analitskim standardom:

najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze): 3 grami na liter.

Za največji delež skupnega alkohola, najmanjši delež dejanskega alkohola, najnižjo vsebnost skupnih kislin, najvišjo vsebnost hlapnih kislin in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo standardi iz predpisov Skupnosti.

Vina so temne, od rubinaste do granatne barve. Pri vonju se pogosto izražajo cvetne note in note po zrelem rdečem jagodičju, ki se razvijejo v opojne vonje po začimbah, gomoljiki ali s starostjo celo po divjačini. Struktura v ustih je bogata in strukturirana z dobrim ravnovesjem med močjo, kompleksnostjo in eleganco.

Vina so lahko cenjena, ko so mlada, vendar po nekaj letih shranjevanja postanejo bolj prefinjena in močnejša.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 14,17 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

14,17

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Postopki vinifikacije

Posebni enološki postopek

| — | Uporaba lesenih trsk je prepovedana. |
| --- | --- |

—

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

| — | Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %. |
| --- | --- |

—

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

| — | Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 10 %. |
| --- | --- |

—

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 10 %.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Pridelovalna praksa

Gostota zasaditve

SPLOŠNE DOLOČBE

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami te vinske trte je največ 2,1 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa najmanj 0,8 metra.

POSEBNE DOLOČBE

Ob upoštevanju najmanjše gostote 6 000 trsov na hektar in zaradi potreb mehanizacije je razdalja med vrstami v vinogradih lahko največ 3 metre.

Pravila rezi

| — | Obrezovanje se konča 15. maja. |
| --- | --- |

—

Obrezovanje se konča 15. maja.

| — | Vina izhajajo s trsov, ki se obrezujejo s kratko rezjo (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika, enojna ali dvojna kordonska gojitvena oblika royat ali gojitvena oblika charmet) z največ 10 očesi na trs. |
| --- | --- |

—

Vina izhajajo s trsov, ki se obrezujejo s kratko rezjo (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika, enojna ali dvojna kordonska gojitvena oblika royat ali gojitvena oblika charmet) z največ 10 očesi na trs.

| — | Vsak trs ima od 3 do 5 reznikov z največ dvema očesoma; za pomladitev ima vsak trs lahko en reznik z največ dvema očesoma, obrezan na mladiki, ki je zrasla na starem lesu. |
| --- | --- |

—

Vsak trs ima od 3 do 5 reznikov z največ dvema očesoma; za pomladitev ima vsak trs lahko en reznik z največ dvema očesoma, obrezan na mladiki, ki je zrasla na starem lesu.

| — | Pri oblikovanju ali spremembi načina rezi se trsi obrezujejo z največ 12 očesi na trs. |
| --- | --- |

—

Pri oblikovanju ali spremembi načina rezi se trsi obrezujejo z največ 12 očesi na trs.

Določbe o mehanski trgatvi

| (a) | Potrgano grozdja se v posode, v katerih se prepelje s parcele v prostore za proizvodnjo vina, naloži do višine največ 0,50 metra. |
| --- | --- |

(a)

Potrgano grozdja se v posode, v katerih se prepelje s parcele v prostore za proizvodnjo vina, naloži do višine največ 0,50 metra.

| (b) | Posode so iz inertnega materiala, primernega za živila. |
| --- | --- |

(b)

Posode so iz inertnega materiala, primernega za živila.

| (c) | Oprema za trganje in prevoz potrganega grozdja ima prilagojen sistem za odtekanje vode ali zaščito. |
| --- | --- |

(c)

Oprema za trganje in prevoz potrganega grozdja ima prilagojen sistem za odtekanje vode ali zaščito.

(b)   Največji donosi

61 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in donegovanje vin potekajo na ozemlju naslednjih občin na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019:

| — | departma Rhône: Chénas, |
| --- | --- |

—

departma Rhône: Chénas,

| — | departma Saône-et-Loire: Romanèche-Thorins. |
| --- | --- |

—

departma Saône-et-Loire: Romanèche-Thorins.

7.   Glavne sorte vinske trte

aligoté B

gamay N

melon B

8.   Opis povezave

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje se razprostira na vzhodni strani gričevja Monts du Beaujolais, predvsem na Montagne de Rémont (510 metrov nadmorske višine) in terasah nad ravnino reke Saône, 15 kilometrov jugozahodno od mesta Mâcon in 25 kilometrov severno od mesta Villefranche-Sur-Saône.

Tako se razprostira na ozemlju občin Chénas in Romanèche-Thorins, ob meji departmajev Rhône in Saône-et-Loire.

Razmejene parcele za pridelavo grozdja ležijo v valoviti pokrajini s ponekod strmimi griči nad krajem Chénas na zahodu ter položnejšimi pobočji in terasami, ki se razprostirajo do kraja Romanèche-Thorins, na vzhodu. Nadmorska višina je od 190 do 420 metrov.

80 % tal se je razvilo na drobljivem grobem pesku rožnate barve, ki je nastal z alteracijo granitne podlage in ga tukaj imenujemo „grès“ ali „gore“ (peščenjak). Na južnem delu in vzhodnem robu so bolj razvita tla, nastala na koluvialni podlagi. Njihova sestava je peščeno-ilovnata, pomešana so z gramozom in prodom. Tla so na splošno dobro odcedna, vsebujejo železove in manganove okside, ki se širijo iz žil v granitni kamnini.

Najpomembnejše francosko nahajališče mangana je bilo okrog leta 1750 odkrito ravno v kraju Romanèche-Thorins. Nahajališče so izkoriščali od 18. do 19. stoletja, celo sredi vaškega trga. Romanehit, kot so ga takrat imenovali, je črna, zelo težka kamnina.

Podnebje je oslabljeno oceansko s celinskimi in južnimi vplivi. Padavine so med letom enakomerno razporejene, povprečna letna temperatura je blizu 11 °C. Gričevje Monts du Beaujolais ima bistveno vlogo pri zaščiti pred zahodnimi vetrovi in tako zmanjšuje oceanski vpliv. Učinek fena, ki ga ustvarja, suši vlažen zrak, s čimer se poveča osvetljenost in zmanjšajo padavine.

Tudi široka dolina Saône ima prevladujočo vlogo pri razvoju vinske trte, saj prispeva k večji osvetljenosti in prinaša južne vplive, zlasti izrazite poletne vročine.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinska trta je že zelo dolgo prisotna na geografskem območju.

Suzanne Blanchet v svojem delu „Les vins de Bourgogne“ navaja, da so na območju od Mâconnais do Lyonnais, kjer prevladuje gozd, vinsko trto dejansko gojili od 1. stoletja naprej (Plinij starejši). V 3. stoletju vina, ki so jih takrat shranjevali v amforah, po bližnji reki Saône dostavljajo v Lyon.

Pravi vinogradniški razcvet se začne konec 15. stoletja zaradi vpliva lyonskega meščanstva, ki je obogatelo s svilarstvom in bančništvom.

Razmah trgovine z vini v regiji Beaujolais v 18. stoletju povzroči veliko preobrazbo vinogradov. Takrat velika posestva so razdeljena na zakupne enote, ki so še vedno zelo prisotne na geografskem območju.

V nacionalnem arhivu iz leta 1722 je navedeno: „Romanèche je ena od štirih lokacij na območju Mâconnais, od koder se v Pariz pošlje največ sodov vina.“

Ime kontrolirane označbe porekla je povezano s starim mlinom na veter (moulin à vent), ki so ga leta 1550 zgradili na griču Romanèche-Thorins. V njem so do sredine 19. stoletja mleli žito. Zdaj je razglašen za zgodovinski spomenik. Ker je sredi vinogradov in se ga vidi od daleč, je odličen prepoznavni znak geografskega območja „Moulin-à-Vent“.

V sodbi sodišča v Mâconu z dne 17. aprila 1924 so uradno opredeljene geografske meje, znotraj katerih se lahko proizvajajo vina z imenom „Thorins ou Moulin-à-Vent“. Naslednje leto je uradno ustanovljena zveza vinogradnikov (Union des viticulteurs), ki vodi dosje o priznanju kontrolirane označbe porekla, ki privede do odloka z dne 11. septembra 1936. Zaradi preprečevanja zmede je ime „Thorins“ opuščeno.

Hkrati približno 40 proizvajalcev ustanovi zadružno klet, ki je od leta 1934 v stranski zgradbi gradu Michauds v kraju Chénas in ki proizvede približno 20 % vsega vina in je gonilo gospodarstva.

Za kontrolirano označbo porekla „Moulin-à-Vent“ je značilna povezava med regionalno tradicijo in sodobnimi tehnikami.

Proizvajalci so se v prizadevanju za kakovostno vino naučili obvladati sorto gamay N in njeno rast, zlasti z visoko gostoto zasaditve in kratko rezjo.

Proizvajalec za dobro zorenje grozdja zagotovi, da je izpostavljena zadostna listna površina. Tako se trte lahko gojijo v fiksni špalirni obliki. Obenem so proizvajalci izbrali posebno vinifikacijo, pri kateri soobstajata tradicionalno vrenje in semikarbonska maceracija.

Posestva so večinoma družinska, na njih živi in skupaj dela več generacij.

Vinorodno območje je leta 2010 merilo 650 hektarjev, povprečna letna proizvodnja pa je bila približno 30 000 hektolitrov.

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov

Vina so temne, od rubinaste do granatne barve.

Pri vonju se pogosto izražajo cvetne note in note po zrelem rdečem jagodičju, ki se razvijejo v opojne vonje po začimbah, gomoljiki ali s starostjo celo po divjačini.

Struktura v ustih je bogata in strukturirana z dobrim ravnovesjem med močjo, kompleksnostjo in eleganco.

Vina so lahko cenjena, ko so mlada, vendar po nekaj letih shranjevanja postanejo bolj prefinjena in močnejša.

Vzročna medsebojna povezava

Vinogradi „Moulin à Vent“, ki ležijo na pobočjih granitne gmote, so znani kot najstarejši vinogradi v regiji Beaujolais.

Rastejo na homogeni granitni podlagi, posejani s številnimi žilami mangana, ki se vidijo kot delci, razpršeni v tleh. Po zgodovinskih pričevanjih je vinom posebni značaj dala ta črna ruda.

Vinogradniške parcele, zasajene s sorto gamay N, se raztezajo na položnih pobočjih, obrnjenih proti vzhodu ali jugovzhodu, ki jih pred zahodnimi vetrovi ščiti gričevje Monts du Beaujolais. Zaradi take orientacije jih obsijejo že prvi jutranji sončni žarki.

Nerodovitna granitna podlaga spodbuja zmerne donose in prispeva k razvoju sadnih arom, zaznavnih v vinu.

Proizvajalci si prizadevajo za izbor najboljših parcel in vpis imen najbolj znanih krajev na etikete.

Vina „Moulin-à-vent“ imajo dolg sloves. To se vidi že v 18. stoletju iz tožbe Pierre-Étienna Chalandona, trgovca v Mâconu, ki nasprotuje prodajalcu, ki naj bi vina tretje ali četrte kategorije ponujal pod imenom „Moulin-à-vent“. Jullien je leta 1816 v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ hvalil vina „Moulin-à-Vent“, uvrščena v „prvi razred“, ki se v steklenicah ohranijo več kot deset let.

Proizvajalci pa se še vedno istovetijo z mlinom na veter, ki je simbol te kontrolirane označbe porekla, upodobljen na številnih etiketah in promocijskem gradivu, in ki je bil navdih za slikarja Mauricea Utrilla.

Leta 1996 so proizvalaci vin „Moulin-à-Vent“ in „Chénas“ ustanovili združenje Confrérie des Maîtres Vignerons de Chénas et Moulin-à-Vent, s čimer so svečano utrdili ugled obeh vin s kontrolirano označbo porekla.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in donegovanje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 obsega ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Côte-d’Or:
  Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée in Vougeot, |
| --- | --- |

—

departma Côte-d’Or:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée in Vougeot,

| — | departma Rhône:
  Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (samo del, ki ustreza delu nekdanje občine Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d'Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon in Vindry-sur-Turdine (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Dareizé, Les Olmes in Saint-Loup), |
| --- | --- |

—

departma Rhône:

Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (samo del, ki ustreza delu nekdanje občine Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d'Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon in Vindry-sur-Turdine (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Dareizé, Les Olmes in Saint-Loup),

| — | departma Saône-et-Loire:
  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines,Fragnes-La-Loyère (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Donzy-le-National, Massy in La Vineuse), Vinzelles in Viré, |
| --- | --- |

—

departma Saône-et-Loire:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines,Fragnes-La-Loyère (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Donzy-le-National, Massy in La Vineuse), Vinzelles in Viré,

| — | departma Yonne:
  Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Champvallon, Villiers sur Tholon in Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers in Yrouerre. |
| --- | --- |

—

departma Yonne:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Champvallon, Villiers sur Tholon in Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers in Yrouerre.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

| (a) | Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:






  — | gre za ime kraja, zavedenega v katastru, |
| --- | --- | --- |

(a)

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

—

gre za ime kraja, zavedenega v katastru,

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom kontrolirane označbe porekla in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

| (b) | Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin du Beaujolais“ ali „Grand Vin du Beaujolais“ ali „Cru du Beaujolais“.
  Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

(b)

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin du Beaujolais“ ali „Grand Vin du Beaujolais“ ali „Cru du Beaujolais“.

Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-10009261-9fab-4519-9359-c1535d713844

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 15.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 87/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 87/35

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 87/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„MINERVOIS“

PDO-FR-A0330-AM01

Datum obvestila: 14. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Datum odobritve razmejenega območja parcele

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne kontrolirane označbe porekla.

2.   Trsni izbor

Seznam dovoljenih sort vinske trte se dopolni z novima sortama grenache gris G in viognier za proizvodnjo vin rosé in belih vin. Ti sorti, ki sta že uveljavljeni na območju pridelave, sta vključeni kot sekundarni sorti, da bi trsni izbor ZOP „Minervois“ uskladili z regionalno ZOP „Languedoc“.

Zato se na seznam sekundarnih sort, namenjenih za proizvodnjo vin rosé, doda grenache gris G.

Grenache gris G in viognier blanc B se dodata na seznam sekundarnih sort vinske trte za proizvodnjo belih vin.

3.   Pravila o sortnem sestavu na vinogradniškem gospodarstvu

Pravila o deležu na kmetijskem gospodarstvu so določena za sorti grenache gris in viognier:

| — | za vina rosé se kot tretja alinea doda naslednja alinea:






  „— | Delež sorte vinske trte grenache gris G je največ 20 % sortnega sestava.“ |
| --- | --- | --- |

—

za vina rosé se kot tretja alinea doda naslednja alinea:

„—

Delež sorte vinske trte grenache gris G je največ 20 % sortnega sestava.“

| — | za bela vina se kot tretja alinea doda naslednja alinea:






  „— | Delež sorte vinske trte viognier blanc B je največ 10 % sortnega sestava.“ |
| --- | --- | --- |

—

za bela vina se kot tretja alinea doda naslednja alinea:

„—

Delež sorte vinske trte viognier blanc B je največ 10 % sortnega sestava.“

4.   Označevanje

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko večja geografska enota „Languedoc“ natančneje pojasni z navedbo „Grand Vin du Languedoc“.

Ime ZOP se lahko dopolni tudi z imenom manjše dopolnilne geografske enote pod pogojem, da gre za kraj, zaveden v katastru, in je ta naveden v prijavi pridelka.

Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom ZOP in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime ZOP.

5.   Prijavne obveznosti

Opredelitev parcel, ki jih je mogoče namakati, je treba priložiti k predhodni prijavi parcel, dodeljenih za proizvodnjo označbe.

6.   Podatki o nadzornem organu

Podatki o nadzornem organu se v enotnem dokumentu posodobijo.

Poglavje II, točka II, specifikacije proizvoda ZOP se spremeni tako, da določa, da nadzor izvaja nadzorni organ in ne več inšpekcijski organ, ki deluje v imenu organa, pristojnega za nadzor, in sicer nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

„Minervois“

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4.   Opis vina

Analitske lastnosti vin

Vina so suha mirna rdeča, rosé in bela vina.

Rdeča, rosé in bela vina imajo najmanj 12-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Rdeča vina z volumenskim deležem naravnega alkohola do 14 % vsebujejo največ 3 grame fermentirnih sladkorjev (glukoza in fruktoza).

Rdeča vina z volumenskim deležem naravnega alkohola nad 14 % vsebujejo največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoza in fruktoza).

Rdeča vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Vina rosé in bela vina vsebujejo največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoza in fruktoza).

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in skupnih kislin so določene z zakonodajo Unije.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Organoleptične lastnosti vin

Rdeča vina so v skladu z običaji proizvedena iz sortnega sestava, v katerem sorte grenache N, mourvèdre N in syrah N predstavljajo najmanj 60 %. So škrlatna z vijoličastimi odsevi. Zaradi uravnoteženih in bogatih arom, ki spominjajo na rdeče jagodičje, se lahko uživajo mlada.

Vina so topla in močna, razvijajo aromatične note, ki pogosto spominjajo na začimbe ali sladki koren, ter so zelo primerna za staranje.

Vina rosé so rahle barve lososovega mesa z aromatično paleto, ki spominja na rdeče jagodičje. So hkrati sveža in močna, harmonična, z obstojnim okusom.

Bela vina so bledo zlate barve z zelenimi odsevi. So kompleksna in topla z izrazitimi cvetnimi poudarki in v ustih pustijo živahen okus po svežem sadju, kot so breskev, mango ali celo marelica.

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,5 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,8 metra.

Rez se opravi pred fazo E (pred razvojem listov), ko se na prvih dveh očesih razprejo trije listi.

| — | Vinska trta se obrezuje s kratko rezjo z rezniki in z največ 12 očesi na trs. Vsak reznik ima največ dve očesi. |
| --- | --- |

—

Vinska trta se obrezuje s kratko rezjo z rezniki in z največ 12 očesi na trs. Vsak reznik ima največ dve očesi.

| — | Sorte marsanne B, roussanne B in syrah N se lahko obrezujejo z rezjo na enojni guyot in z največ desetimi očesi na trs; od tega z največ šestimi očesi na šparon in enim ali dvema nadomestnima lesoma z enim ali največ dvema očesoma. |
| --- | --- |

—

Sorte marsanne B, roussanne B in syrah N se lahko obrezujejo z rezjo na enojni guyot in z največ desetimi očesi na trs; od tega z največ šestimi očesi na šparon in enim ali dvema nadomestnima lesoma z enim ali največ dvema očesoma.

| — | Namakanje je lahko dovoljeno. |
| --- | --- |

—

Namakanje je lahko dovoljeno.

Posebni enološki postopek

Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo.

Poleg navedene določbe za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu..

(b)   Največji donosi

60 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin potekajo na ozemlju naslednjih občin:

| — | departma Aude: Aigues-Vives, Argeliers, Argens-Minervois, Azille, Badens, Bagnoles, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Cabrespine, Castelnau-d’Aude, Caunes-Minervois, Ginestas, Homps, Laure-Minervois, Limousis, Mailhac, Malves-en-Minervois, Marseillette, Mirepeisset, Paraza, Pépieux, Peyriac-Minervois, Pouzols-Minervois, Puichéric, La Redorte, Rieux-Minervois, Roquecourbe-Minervois, Roubia, Rustiques, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Frichoux, Saint-Nazaire-d’Aude, Sainte-Valière, Sallèles-Cabardès, Salsigne, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Ventenac-en-Minervois, Villalier, Villarzel-Cabardès, Villegly, Villeneuve-Minervois, |
| --- | --- |

—

departma Aude: Aigues-Vives, Argeliers, Argens-Minervois, Azille, Badens, Bagnoles, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Cabrespine, Castelnau-d’Aude, Caunes-Minervois, Ginestas, Homps, Laure-Minervois, Limousis, Mailhac, Malves-en-Minervois, Marseillette, Mirepeisset, Paraza, Pépieux, Peyriac-Minervois, Pouzols-Minervois, Puichéric, La Redorte, Rieux-Minervois, Roquecourbe-Minervois, Roubia, Rustiques, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Frichoux, Saint-Nazaire-d’Aude, Sainte-Valière, Sallèles-Cabardès, Salsigne, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Ventenac-en-Minervois, Villalier, Villarzel-Cabardès, Villegly, Villeneuve-Minervois,

| — | departma Hérault: Agel, Aigne, Aigues-Vives, Azillanet, Beaufort, Cassagnoles, La Caunette, Cesseras, Félines-Minervois, La Livinière, Minerve, Montouliers, Olonzac, Oupia, Saint-Jean-de-Minervois, Siran. |
| --- | --- |

—

departma Hérault: Agel, Aigne, Aigues-Vives, Azillanet, Beaufort, Cassagnoles, La Caunette, Cesseras, Félines-Minervois, La Livinière, Minerve, Montouliers, Olonzac, Oupia, Saint-Jean-de-Minervois, Siran.

7.   Glavne sorte vinske trte

Bourboulenc B – doucillon blanc

Carignan N

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Lledoner pelut N

Macabeu B – macabeo

Marsanne B

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Piquepoul blanc B

Piquepoul noir N

Rivairenc N – aspiran noir

Roussanne B

Syrah N – shiraz

Terret blanc B

Terret noir N

Vermentino B – rolle

Viognier B

8.   Opis povezave

Naravni in človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje se naslanja na gorovje Montagne Noire, ki je z najvišjim vrhom Pic de Nore (1 210 metrov) najjužnejši del gorske verige Cévennes.

Vinorodno območje je umeščeno v velik amfiteater, ki se enakomerno spušča s severa proti jugu in se konča s položnim pobočjem nad reko Aude. Na jugu je povsem izpostavljeno in obkroženo z dvema gričevjema:

| — | gričevje na zahodu blizu Carcassonna leži v smeri sever–jug med občinama Salsigne in Trèbes, med njegovimi griči se vije reka Clamoux, |
| --- | --- |

—

gričevje na zahodu blizu Carcassonna leži v smeri sever–jug med občinama Salsigne in Trèbes, med njegovimi griči se vije reka Clamoux,

| — | gričevje na vzhodu, imenovano „Serre d‘Oupia“, prečka reka Cesse. |
| --- | --- |

—

gričevje na vzhodu, imenovano „Serre d‘Oupia“, prečka reka Cesse.

Osrednji del geografskega območja se dviguje dobrih sto metrov nad izsušenim jezerom Marseillette in se nadaljuje proti veliki planoti, čez katero tečeta reki „Argent-Double“ in „Ognon“, ki se iztekata v reko Aude.

„Minervoiška“ cesta, ki se vije čez griče in planjave, razkriva vinograde, ki se ubrano zlivajo z naravnim okoljem, posejanim z grmičevjem, bori in hrasti.

Geografsko območje je velika sinklinala, ki se na severu opira na gorovje Montagne Noire in je napolnjena s terciarnimi molasnimi usedlinami, ločenimi s plastmi peščenjaka in konglomerati iz jezerskih apnencev.

Najznačilnejša tla so se torej razvila na kamnitih terasah, laporju, peščenjaku, preperelih (razpadlih) trdih apnencih in nekaj nanosih skrilavca na višjih območjih.

Podnebje je sredozemsko, zelo milo in razmeroma suho. Povprečna letna količina padavin je 630 mm, povprečna letna temperatura je višja od 14 °C, sonce pa letno sije več kot 2 400 ur.

Na vzhodnem delu geografskega območja se čutijo vplivi Sredozemskega morja, ki se kažejo z vlažnimi jugovzhodnimi sapicami poleti in malo padavinami spomladi in jeseni. Nasprotno se na zahodnem delu geografskega območja čutijo vplivi severozahodnega vetra (občina Cers), ki je pogosto močan in običajno suh, vendar ob stiku z gorovjem Montagne Noire predvsem jeseni in spomladi prinaša oceanske padavine.

Geografsko območje se tako razteza na ozemlju 45 občin departmaja Aude in 16 občin departmaja Hérault.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinska trta je v regiji Minervois prisotna že od rimske dobe.

K razvoju vinogradništva z monokulturo vinske trte so prispevali odprtje kanala Canal du Midi leta 1680, izboljšanje cestnega omrežja v 18. stoletju in nato prihod železnice.

To blaginjo so prekinjali napadi trtnih uši in presežna proizvodnja, ki je dosegla vrh leta 1907 s krizo v vinogradništvu, ki je zahtevala temeljito preureditev v celotni regiji.

Na vzhodu geografskega območja leži vasica Argeliers, iz katere je leta 1907 vinogradnik Marcellin Albert pozval francoske vinogradnike, naj se uprejo goljufijam in slabi prodaji z izgubo. V tem obdobju hudih nemirov, ki so zajeli celoten jug države in del vinogradniške Francije, je nastal zakon, s katerim je bila uvedena „označba porekla“.

Leta 1922 je bil v regiji Minervois ustanovljen Syndicat de défense (združenje za zaščito) Najprej je bila leta 1951 priznana označba porekla za vina vrhunske kakovosti na razmejenem območju, nato pa z uredbo z dne 15. februarja 1985 še kontrolirana označba porekla „Minervois“, potem ko je bil prenovljen trsni izbor, v katerem so dali prednost zlasti rdečim sortam grenache N, syrah N, mourvèdre N in cinsaut N, to je plemenitim sortam iz preteklosti, ter belim sortam grenache B, maccabeu B, roussanne B, marsanne B in vermentino B ter so bili določeni strožji pogoji proizvodnje.

Da bi jih izvajalci bolje obvladovali, so se leta 1996 odločili za poseben postopek, po katerem morajo biti parcele za pridelavo grozdja dodeljene dve leti pred zahtevo za označbo.

Leta 2009 je 210 individualnih kleti in 25 zadružnih kleti, ki proizvedejo 40 % vina, vložilo zahteve za kontrolirano označbo porekla za 124 000 hektolitrov vina.

Rdeča vina predstavljajo 92 % proizvodnje, vina rosé pa 6 %. Rdeča vina so v skladu z običaji proizvedena iz sortnega sestava, v katerem sorte grenache N, mourvèdre N in syrah N predstavljajo najmanj 60 %. So škrlatna z vijoličastimi odsevi. Zaradi uravnoteženih in bogatih arom, ki spominjajo na rdeče jagodičje, se lahko uživajo mlada.

Vina so topla in močna, razvijajo aromatične note, ki pogosto spominjajo na začimbe ali sladki koren, ter so zelo primerna za staranje.

Vina rosé so rahle barve lososovega mesa z aromatično paleto, ki spominja na rdeče jagodičje. So hkrati sveža in močna, harmonična, z obstojnim okusom.

Bela vina so bledo zlate barve z zelenimi odsevi. So kompleksna in topla z izrazitimi cvetnimi poudarki in v ustih pustijo živahen okus po svežem sadju, kot so breskev, mango ali celo marelica.

Vzročna medsebojna povezava

Geografsko območje je zaradi povezave sredozemskega podnebja in izpostavljenosti na jug z glavnimi vetrovi, ki prinašajo manjše padavine, primerno za gojenje prvotnih vinskih trt na pretežno glinasto-apnenčastih tleh.

Te posebne razmere so primerne za doseganje optimalne zrelosti grozdja in vinogradniku omogočajo, da sorto vinske trte prilagodi vinogradniški legi, kar prispeva k posebnemu izrazu vina.

Sorta grenache N daje vinu topel in okrogel okus ter dobro uspeva na kamnitih terasah in laporjih. Zgodnja sorta vinske trte syrah N daje vinu bogato vsebnost sladkorja in arome rdečega jagodičja. Sorti cinsaut N in carignan N sta zgodovinski sorti vinske trte. Prva, ki je tradicionalno namenjena za vina rosé, se uporablja tudi za zvrščanje rdečih vin, da jim daje nežnost, medtem ko druga prinaša polnost in tanine, ob polni zrelosti pa še posebne arome sladkega korena. Sorta mourvèdre N prispeva nežne tanine in začimbne poudarke.

Jacques Puisais tako opisuje povezavo med proizvodom in njegovim naravnim okoljem: „Minervois je zračno vino, in pomemben je vetroven letnik, zlasti v obdobju pred trgatvijo, saj je to pogoj za hitrost evapotranspiracije. To zračno vino se odlikuje po nežnem okusu, veliki vsebnosti taninov in prvobitnem spoštovanju grozdja.“

Vinogradništvo že dve tisočletji zaznamuje zgodovino regije „Minervois“.

Kontrolirani označbi porekla je dala ime vasica Minerve, zgrajena visoko na skalnatem vrhu apnenčaste planote in poimenovana po mitološki boginji. Ta nekdanja trdnjava je znana po izredni lokaciji in upiranju Simonu de Montfortu med križarsko vojno proti katarom leta 1210. Na tem simboličnem kraju, značilnem za kraje s kontrolirano označbo porekla, vinogradi, zasajeni na trdih kraških tleh, sobivajo z južno pokrajino, močno obsijano s soncem.

Še vedno se najdejo imena, ki spominjajo na rimski imperij. Večina sedanjih posestev in gradov je bila zgrajena na antičnih domusih. To velja za posest „Massamier la Mignarde“ v občini Pépieux, ki je bilo nekoč v lasti legionarja Maximusa in katere vino je bilo leta 2005 na „International wine challenge“ razglašeno za eno najboljših vin na svetu.

Na zahodnem obrobju geografskega območja stoji mesto Carcassone, srednjeveška utrdba, ki je del svetovne dediščine Unesca in spada v kulturno in zgodovinsko dediščino regije „Minervois“. Na jugu geografskega območja je še en primerek svetovne dediščine Unesca, to je Canal du Midi, z odprtjem katerega se je v 17. stoletju začel gospodarski razcvet.

Kontrolirana označba porekla „Minervois“ s svojim zgodovinskim bogastvom in privilegiranimi kraji tako priča o globoki povezanosti z vinogradništvom, trdno zasidranim na njenem območju.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko večja geografska enota „Languedoc“ natančneje določi z navedbo „Grand Vin du Languedoc“.

Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru, |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru,

| — | je ta naveden v prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden v prijavi pridelka.

Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom kontrolirane označbe porekla in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin, zajema ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Aude: Barbaira, Berriac, Canet, Capendu, Carcassonne, Castans, Citou, Conques-sur-Orbiel, Douzens, Escales, Floure, Fontiès-d’Aude, Fournes-Cabardès, Labastide-Esparbairenque, Lastours, Lespinassière, Lézignan-Corbières, Marcorignan, Montbrun-des-Corbières, Montirat, Moux, Ouveillan, Pradelles-Cabardès, Raissac, Saint-Marcel-d’Aude, Sallèles-d’Aude, Villanière, Villardonnel, Villedubert, Villemoustaussou, |
| --- | --- |

—

departma Aude: Barbaira, Berriac, Canet, Capendu, Carcassonne, Castans, Citou, Conques-sur-Orbiel, Douzens, Escales, Floure, Fontiès-d’Aude, Fournes-Cabardès, Labastide-Esparbairenque, Lastours, Lespinassière, Lézignan-Corbières, Marcorignan, Montbrun-des-Corbières, Montirat, Moux, Ouveillan, Pradelles-Cabardès, Raissac, Saint-Marcel-d’Aude, Sallèles-d’Aude, Villanière, Villardonnel, Villedubert, Villemoustaussou,

| — | departma Hérault: Assignan, Cruzy, Ferrals-les-Montagnes, Villespassans. |
| --- | --- |

—

departma Hérault: Assignan, Cruzy, Ferrals-les-Montagnes, Villespassans.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cc1cf391-d666-49f9-81cc-7ca4a90414cd

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---