# Službeni list C 136/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 136 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.19. travnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 136

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.19. travnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 136/01 | Mišljenje Komisije оd 16. travnja 2021. o planu gospodarenja prije odlaganja radioaktivnog otpada nastalog tijekom razgradnje i rastavljanja objekta za skladištenje radioaktivnog otpada Maišiagala u Litvi | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europska komisija

2021/C 136/01

Mišljenje Komisije оd 16. travnja 2021. o planu gospodarenja prije odlaganja radioaktivnog otpada nastalog tijekom razgradnje i rastavljanja objekta za skladištenje radioaktivnog otpada Maišiagala u Litvi

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 136/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10199 — Goldman Sachs/Advania) (
  1
  ) | 3 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 136/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10199 — Goldman Sachs/Advania) (
  1
  )

1

3

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2021/C 136/03 | Obavijest namijenjena određenim osobama i subjektima na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2010/413/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 267/2012 o mjerama ograničavanja protiv Irana | 4 |
| | Europska komisija |
| 2021/C 136/04 | Tečajna lista eura — 16. travnja 2021. | 5 |
| 2021/C 136/05 | Obavijest Komisije | 6 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2021/C 136/03

Obavijest namijenjena određenim osobama i subjektima na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2010/413/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 267/2012 o mjerama ograničavanja protiv Irana

4

Europska komisija

2021/C 136/04

Tečajna lista eura — 16. travnja 2021.

5

2021/C 136/05

Obavijest Komisije

6

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 136/06 | Obavijest gospodarskim subjektima – Novi krug zahtjeva za suspenziju autonomnih pristojbi Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode. | 7 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 136/07 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 8 |
| 2021/C 136/08 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjenespecifikacije proizvoda za naziv u sektoruvina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 11 |
| 2021/C 136/09 | Objava specifikacije proizvoda izmijenjene na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća | 19 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2021/C 136/06

Obavijest gospodarskim subjektima – Novi krug zahtjeva za suspenziju autonomnih pristojbi Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode.

7

DRUGI

Europska komisija

2021/C 136/07

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

8

2021/C 136/08

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjenespecifikacije proizvoda za naziv u sektoruvina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

11

2021/C 136/09

Objava specifikacije proizvoda izmijenjene na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europska komisija

| 19.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 136/1

---

MIŠLJENJE KOMISIJE

оd 16. travnja 2021.

o planu gospodarenja prije odlaganja radioaktivnog otpada nastalog tijekom razgradnje i rastavljanja objekta za skladištenje radioaktivnog otpada Maišiagala u Litvi

(Vjerodostojan je samo tekst na litavskom jeziku)

(2021/C 136/01)

Procjena u nastavku provodi se u skladu s odredbama Ugovora o Euratomu, ne dovodeći u pitanje bilo kakve dodatne procjene koje se provode u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije te obvezama koje proizlaze iz njega i iz sekundarnog zakonodavstva (1).

Dana 17. rujna 2020. Europska komisija je, u skladu s člankom 37. Ugovora o Euratomu, od litavske vlade zaprimila opće podatke koji se odnose na plan gospodarenja prije odlaganja radioaktivnog otpada (2) nastalog tijekom razgradnje i rastavljanja objekta za skladištenje radioaktivnog otpada Maišiagala.

Na temelju tih podataka i dodatnih informacija koje je Komisija zatražila 18. prosinca 2020. i 29. siječnja 2021., a litavska su ih nadležna tijela dostavila 14. siječnja 2021. i 1. veljače 2021., te nakon savjetovanja sa skupinom stručnjaka, Komisija je izradila mišljenje u nastavku.

| 1. | Najmanja udaljenost od lokacije do granice s drugom državom članicom, a riječ je o Republici Poljskoj, iznosi 125 km. Na udaljenosti od 130 km, Republika Latvija je druga najbliža država članica. Granica s Republikom Bjelarusom, koja je također susjedna zemlja, udaljena je 50 km. |
| --- | --- |

1.

Najmanja udaljenost od lokacije do granice s drugom državom članicom, a riječ je o Republici Poljskoj, iznosi 125 km. Na udaljenosti od 130 km, Republika Latvija je druga najbliža država članica. Granica s Republikom Bjelarusom, koja je također susjedna zemlja, udaljena je 50 km.

| 2. | Ne očekuje se da će tijekom uobičajenih radova na razgradnji i rastavljanju plinoviti radioaktivni ispusti uzrokovati izloženost koja bi znatno utjecala na zdravlje stanovništva u drugoj državi članici ili trećoj zemlji, s obzirom na granice doza utvrđene u Direktivi o osnovnim sigurnosnim standardima (Direktiva Vijeća 2013/59/Euratom) (3). |
| --- | --- |

2.

Ne očekuje se da će tijekom uobičajenih radova na razgradnji i rastavljanju plinoviti radioaktivni ispusti uzrokovati izloženost koja bi znatno utjecala na zdravlje stanovništva u drugoj državi članici ili trećoj zemlji, s obzirom na granice doza utvrđene u Direktivi o osnovnim sigurnosnim standardima (Direktiva Vijeća 2013/59/Euratom) (3).

| 3. | Tijekom uobičajenog rada na rastavljanju neće doći do tekućih radioaktivnih ispusta. |
| --- | --- |

3.

Tijekom uobičajenog rada na rastavljanju neće doći do tekućih radioaktivnih ispusta.

| 4. | Kruti radioaktivni otpad, koji uključuje otpad koji nastaje rastavljanjem i operativni otpad, privremeno će se skladištiti na licu mjesta prije otpreme na lokaciju nuklearne elektrane Ignalina u Litvi radi daljnjeg rukovanja, obrade i skladištenja.
  Neradioaktivni kruti otpad i preostali materijali neće se podvrgavati regulatornoj kontroli za odlaganje kao konvencionalni otpad ili za ponovnu uporabu ili recikliranje u skladu s kriterijima za odobrenje utvrđenima u Direktivi o osnovnim sigurnosnim standardima (Direktiva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

Kruti radioaktivni otpad, koji uključuje otpad koji nastaje rastavljanjem i operativni otpad, privremeno će se skladištiti na licu mjesta prije otpreme na lokaciju nuklearne elektrane Ignalina u Litvi radi daljnjeg rukovanja, obrade i skladištenja.

Neradioaktivni kruti otpad i preostali materijali neće se podvrgavati regulatornoj kontroli za odlaganje kao konvencionalni otpad ili za ponovnu uporabu ili recikliranje u skladu s kriterijima za odobrenje utvrđenima u Direktivi o osnovnim sigurnosnim standardima (Direktiva 2013/59/Euratom).

| 5. | U slučaju neplaniranih radioaktivnih ispusta do kojih može doći nakon nesreća tipa i veličine razmotrenih u općim podacima, doze kojima bi stanovništvo u drugoj državi članici ili trećoj zemlji vjerojatno bilo izloženo ne bi znatno utjecale na zdravlje u odnosu na referentne razine utvrđene u Direktivi o osnovnim sigurnosnim normama (Direktiva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

5.

U slučaju neplaniranih radioaktivnih ispusta do kojih može doći nakon nesreća tipa i veličine razmotrenih u općim podacima, doze kojima bi stanovništvo u drugoj državi članici ili trećoj zemlji vjerojatno bilo izloženo ne bi znatno utjecale na zdravlje u odnosu na referentne razine utvrđene u Direktivi o osnovnim sigurnosnim normama (Direktiva 2013/59/Euratom).

Zaključno, Komisija smatra da provedbom plana gospodarenja prije odlaganja radioaktivnog otpada u bilo kojem obliku nastalog tijekom razgradnje i rastavljanja objekta za skladištenje radioaktivnog otpada Maišiagala u Litvi, tijekom uobičajenog rada te u slučaju nesreća tipa i veličine razmotrenih u općim podacima, neće doći do radioaktivne kontaminacije vode, tla ili zraka neke druge države članice ili treće zemlje koja bi znatno utjecala na zdravlje prema odredbama Direktive o osnovnim sigurnosnim normama (Direktiva 2013/59/Euratom).

Sastavljeno u Bruxellesu 16. travnja 2021.

Za Komisiju

Kadri SIMSON

Članica Komisije

---

(1)  Primjerice, u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije ekološke je aspekte potrebno dodatno analizirati. Komisija bi za primjer htjela skrenuti pozornost na odredbe Direktive 2011/92/EU o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš, kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU; Direktivu 2001/42/EZ o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš, Direktivu 92/43/EEZ o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore te Direktivu 2000/60/EZ o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike.

1

(2)  Odlaganje radioaktivnog otpada u smislu točke 1. Preporuke Komisije 2010/635/Euratom od 11. listopada 2010. o primjeni članka 37. Ugovora o Euratomu (SL L 279, 23.10.2010., str. 36.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 2013/59/Euratom od 5. prosinca 2013. o osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od opasnosti koje potječu od izloženosti ionizirajućem zračenju (SL L 13, 17.1.2014., str. 1.).

3

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 19.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 136/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 136/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10199 — Goldman Sachs/Advania)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 136/02)

Dana 6. travnja 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10199. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10199. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 19.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 136/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 136/4

---

Obavijest namijenjena određenim osobama i subjektima na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2010/413/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 267/2012 o mjerama ograničavanja protiv Irana

(2021/C 136/03)

O sljedećim informacijama obavješćuju se g. Anis NACCACHE (br. 13), g. Davoud BABAEI (br. 23), Armed Forces Geographical Organisation (br. 2), Shahid Ahmad Kazemi Industrial Group (br. 38) i Organisation of Defensive Innovation and Research (SPND) (br. 153), osobe i subjekti navedeni u dijelu I. Priloga II. Odluci Vijeća 2010/413/ZVSP (1) i u dijelu I. Priloga IX. Uredbi Vijeća (EU) br. 267/2012 (2) o mjerama ograničavanja protiv Irana.

O sljedećim informacijama obavješćuju se i kontraadmiral Ali FADAVI (br. 2) i g. Mohammad Ali JAFARI (br. 6), osobe navedene u dijelu II. Priloga II. Odluci 2010/413/ZSVP te u dijelu II. Priloga IX. Uredbi (EU) br. 267/2012 o mjerama ograničavanja protiv Irana.

Vijeće namjerava zadržati mjere ograničavanja protiv navedenih osoba i subjekata s novim obrazloženjima. Dotične se osobe i subjekti obavješćuju da do 28. travnja 2021. na sljedeću adresu mogu podnijeti zahtjev Vijeću radi dobivanja predviđenih obrazloženja za njihovo uvrštenje na popis:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  SL L 195, 27.7.2010., str. 39.

(2)  SL L 88, 24.3.2012., str. 1.

---

Europska komisija

| 19.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 136/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 136/5

---

Tečajna lista eura (1)

16. travnja 2021.

(2021/C 136/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1986 |
| JPY | japanski jen | 130,37 |
| DKK | danska kruna | 7,4368 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86793 |
| SEK | švedska kruna | 10,1055 |
| CHF | švicarski franak | 1,1011 |
| ISK | islandska kruna | 151,90 |
| NOK | norveška kruna | 10,0180 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,927 |
| HUF | mađarska forinta | 361,10 |
| PLN | poljski zlot | 4,5509 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9263 |
| TRY | turska lira | 9,6692 |
| AUD | australski dolar | 1,5459 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4986 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,3152 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6725 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5980 |
| KRW | južnokorejski von | 1 335,70 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,0967 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8157 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5668 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 420,96 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9466 |
| PHP | filipinski pezo | 58,001 |
| RUB | ruski rubalj | 90,8921 |
| THB | tajlandski baht | 37,420 |
| BRL | brazilski real | 6,7400 |
| MXN | meksički pezo | 23,8806 |
| INR | indijska rupija | 89,2355 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1986

JPY

japanski jen

130,37

DKK

danska kruna

7,4368

GBP

funta sterlinga

0,86793

SEK

švedska kruna

10,1055

CHF

švicarski franak

1,1011

ISK

islandska kruna

151,90

NOK

norveška kruna

10,0180

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,927

HUF

mađarska forinta

361,10

PLN

poljski zlot

4,5509

RON

rumunjski novi leu

4,9263

TRY

turska lira

9,6692

AUD

australski dolar

1,5459

CAD

kanadski dolar

1,4986

HKD

hongkonški dolar

9,3152

NZD

novozelandski dolar

1,6725

SGD

singapurski dolar

1,5980

KRW

južnokorejski von

1 335,70

ZAR

južnoafrički rand

17,0967

CNY

kineski renminbi-juan

7,8157

HRK

hrvatska kuna

7,5668

IDR

indonezijska rupija

17 420,96

MYR

malezijski ringit

4,9466

PHP

filipinski pezo

58,001

RUB

ruski rubalj

90,8921

THB

tajlandski baht

37,420

BRL

brazilski real

6,7400

MXN

meksički pezo

23,8806

INR

indijska rupija

89,2355

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 19.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 136/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 136/6

---

OBAVIJEST KOMISIJE

(2021/C 136/05)

Europske prijestolnice kulture 2025. su Chemnitz (Njemačka) i Nova Gorica (Slovenija).

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 19.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 136/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 136/7

---

Obavijest gospodarskim subjektima

Novi krug zahtjeva za suspenziju autonomnih pristojbi Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode.

(2021/C 136/06)

Gospodarski subjekti obavještavaju se da je Komisija primila zahtjeve u skladu s upravnim postupcima predviđenima u Komunikaciji Komisije o autonomnim tarifnim suspenzijama i kvotama (2011/C 363/02) (1) za krug u siječnju 2022.

Popis proizvoda za koje se zahtijeva suspenzija pristojbi dostupan je na tematskim web-stranicama Komisije (Europa) o carinskoj uniji (2).

Gospodarski subjekti također se obavještavaju da je kao rok do kojeg se posredstvom nadležnih nacionalnih uprava Komisiji mogu dostaviti primjedbe u odnosu na nove zahtjeve određen 17. lipnja 2021., dan za koji je zakazan drugi sastanak Skupine za gospodarska tarifna pitanja.

Zainteresiranim subjektima savjetuje se da redovito provjeravaju navedeni popis kako bi bili obaviješteni o statusu zahtjevâ.

Više informacija o postupku autonomnih tarifnih suspenzija nalazi se na web-stranicama Europa:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  SL C 363, 13.12.2011., str. 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=en

---

DRUGI

Europska komisija

| 19.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 136/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 136/8

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2021/C 136/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od dana ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„VÄRMLÄNDSKT SKRÄDMJÖL”

EU br.: PGI-SE-02414 – 5.4.2018.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Värmländskt skrädmjöl”

2.   Država članica ili treća zemlja

Švedska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u svježem ili prerađenom obliku

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Värmländskt skrädmjöl” naziv je brašna mljevenog u kamenom mlinu koje se proizvodi od pržene zobi (Avena sativa L), žitarice koja se tradicionalno uzgaja u Värmlandu.

„Värmländskt skrädmjöl” ima sljedeće značajke:

Boja: blijedožuta – podsjeća na blijedu nijansu kore luka.

Miris: svježe vršeno zrnje, zaokružen, mesnat i orašast s notama prženja.

Okus: zaokružen, s nijansama prženja, orašastim notama i dugotrajnim, ugodnim naknadnim okusom.

Konzistencija: prah veličine zrna 0,2–0,3 mm.

Udio bjelančevina: 9–14 %.

Udio masti: 4–7 %.

Ugljikohidrati: 60–75 %.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sirovine: „Värmländskt skrädmjöl” proizvodi se od zobi (Avena sativa L) koja se uzgaja na zemljopisnom području opisanom u točki 4. Trenutačno se uzgaja sorta Symphony, koja rano sazrijeva i ima velika zrna, neznatne razlike u veličini zrnâ i srednji udio masti (masa tisuću zrna približno 45 g, udio sirove masti približno 4,8 % a udio bjelančevina približno 10 % suhe tvari).

Udio masti i veličina zrna zobi ključni su za proizvodnju brašna „Värmländskt skrädmjöl”.

Veličina zrna i razlike u veličini zrna iznimno su važne pri prženju i ljuštenju. Da bi se osiguralo njihovo ravnomjerno prženje, zrna zobi moraju biti što ujednačenije veličine. Zrna zobi koja se koriste veličine su 2–4 mm i imaju udio vode koji nije veći od 14 %.

Udio masti važan je u prvom redu pri mljevenju. Zob je žitarica s relativno visokim udjelom masti. Visok udio masti uzrokuje stvaranje grudica brašna tijekom mljevenja, zbog čega dolazi do zaglavljivanja mlinskih kamenova. Stoga se za proizvodnju brašna „Värmländskt skrädmjöl” koriste samo sorte s udjelom masti manjim od 5 % suhe tvari.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Cjelokupni proces proizvodnje – od uzgoja sirovina do prženja, ljuštenja i mljevenja – mora se provesti na zemljopisnom području navedenom u točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

–

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

–

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje brašna „Värmländskt skrädmjöl” je pokrajina Värmland.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost se temelji na prepoznatljivim značajkama proizvoda.

Posebne pojedinosti zemljopisnog područja:

Värmland ima izrazito kisela i siromašna mineralna tla s niskim udjelom organskih tvari. Zbog svoje strukture, tla imaju dobru sposobnost zadržavanja vode. Klima se odlikuje hladnim, snježnim zimama i relativno vrućim ljetima. U proljeće, raspon dnevnih temperatura kreće se od ispod 0° C noću do iznad 0° C danju. Zajedno sa sposobnošću tla da zadržava vodu, takve temperature uzrokuju stvaranje leda, koji pak iz zamrznutog tla istiskuje usjeve posijane u jesen.

Zbog fizičkih uvjeta u Värmlandu, proljetna sjetva zobi postala je glavni način uzgoja žitarica kada su doseljenici iz istočnih pokrajina (današnje Finske) naselili Värmland krajem 16. stoljeća.

Za proizvođače brašna „Värmländskt skrädmjöl”, proizvodnja započinje uzgojem zobi. To znači da poljoprivrednici uzgajaju zob koja je posebno namijenjena proizvodnji brašna „Värmländskt skrädmjöl”, s veličinom zrna te udjelom vode i masti primjerenima proizvodnji tog brašna u njihovim mlinovima.

Zob uzgojena na zemljopisnom području opisanom u točki 4. vrši se a potom suši sve dok se ne postigne da udio vode u zrnu nije veći od 14 %. Da bi se proizvelo brašno „Värmländskt skrädmjöl”, zob se prži u pećima koje se lože brezovim drvom, čime se postiže ujednačena temperaturna krivulja. Zob se tijekom prženja stalno miješa kako ne bi zagorjela. Da bi se postigao karakterističan orašasti miris i okus brašna „Värmländskt skrädmjöl”, zob je potrebno duboko i temeljito ispržiti. Da bi se osiguralo ravnomjerno prženje, zrna zobi moraju biti što ujednačenije veličine.

Preostala voda u zobi ispari tijekom postupka prženja, za što je potrebno približno dva sata. Točno trajanje ovisi o temperaturi i sorti zobi. Pri završetku prženja temperatura u peći iznosi približno 220 °C.

Zob se nakon prženja ljušti i prekrupa (jezgra) se odvaja od ljuske. Prekrupa se melje između dva velika mlinska kamena (veličina istih razlikuje se od mlina do mlina) u brašno veličine čestica 0,2–0,3 mm. Mlinar opipava finoću brašna i podešava mlinske kamene kako bi postigao željenu konzistenciju.

Posebnosti proizvoda:

Dio procesa rafiniranja koji najviše pridonosi svojstvima brašna „Värmländskt skrädmjöl” jest prženje zobi. Upravo prženje daje brašnu „Värmländskt skrädmjöl” karakterističan miris svježe vršenog zrnja s izraženim orašastim notama i zaokruženim, dugotrajnim orašastim okusom s izraženim i zaokruženim notama prženja. Zbog svojeg je okusa brašno „Värmländskt skrädmjöl” danas traženo jer obogaćuje okus i sastojak je u raznim jelima i pekarskim proizvodima.

Uzročna povezanost:

Tradicija uzgoja zobi seže u 16. stoljeće, vrijeme kada su u Värmland došli doseljenici iz Finske. Doseljenici su naselili slabo naseljene dijelove te pokrajine i počeli uzgajati usjeve, uključujući zob. Problem sa zobi bio je taj da se ona teško melje. Da bi se mljevenje olakšalo, zob se prvo morala oljuštiti, što znači i da se zrno moralo odvojiti od pljeve. Da bi se ljuske mogle ukloniti, zob se prvo morala osušiti. To se prvotno radilo prženjem zobi u krušnoj peći ili sauni. Ljuštenje nije samo olakšalo mljevenje, nego i omogućilo dulje skladištenje zobenog brašna.

U svojoj knjizi „Svensk vegetabilisk allmogekost” („Biljna prehrana švedskog seljaka”) Keyland (1919.) navodi da su se posebni mlinovi za prženje, ljuštenje i mljevenje zobi počeli graditi sredinom 19. stoljeća. Uzgoj zobi i tehnika prženja zrnja kako bi se pojednostavnilo ljuštenje i mljevenje s vremenom su postali vrlo važni za prehranu žitelja Värmlanda. Keyland tvrdi da su ljuštenje i upotreba zobi postali specijalitet Värmlanda. „Vjerojatno se ni u jednoj drugoj švedskoj pokrajini zobeno brašno nije koristilo u ljudskoj prehrani u onolikoj mjeri kao ondje.”

Proizvodnja brašna „Värmländskt skrädmjöl” ovisi o ljudskim čimbenicima, jer za postizanje kvalitete proizvoda od ključne je važnosti suradnja između poljoprivrednika i mlinara. To znači da poljoprivrednici uzgajaju zob koja je posebno namijenjena proizvodnji brašna „Värmländskt skrädmjöl”, s veličinom zrna te udjelom vode i masti primjerenima daljnjem proizvodnom postupku u mlinovima namijenjenima proizvodnji upravo te vrste brašna. Mlinar pak mora prilagoditi prženje, ljuštenje i mljevenje značajkama zobi i podesiti različite faze proizvodnje tako da čine jedinstvenu cjelinu.

Cjelokupan postupak prženja, ljuštenja i mljevenja zahtijeva stručnost, a poznavanje svojstava sirovine i načina na koji ona reagira tijekom procesa rafiniranja ključno je za ostvarenje prepoznatljivih značajki brašna „Värmländskt skrädmjöl”.

Na temelju konzistencije i okusa zobi te na temelju boje dima pri prženju mlinari znaju kada je zob dovoljno pržena. Metoda je opisana u starim värmlandskim zapisima. „Ako je zob bila namijenjena za mljevenje u brašno, smatralo se da je treba sušiti u sauni. Bilo je važno da temperatura ne bude previsoka kako bi se zrnje sporije sušilo. Znalo se da je zrno dovoljno suho za mljevenje ako jezgra puca kad se stavi među zube i zagrize.” Proizvodnja brašna „Värmländskt skrädmjöl” stoga potpuno ovisi o znanju mlinara i iskustvenom poznavanju sirovine i njezina ponašanja tijekom prženja, ljuštenja i mljevenja.

Postoji znatna lokalna potpora oznaci „Värmländskt skrädmjöl”, tako da se organiziraju lokalne seoske priredbe koje promiču to brašno i s njim povezane kulinarske tradicije. Distribucija tog brašna sve je šira jer se ono koristi kao obogaćivač okusa u mnogim jelima i pekarskim proizvodima.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_skradmjol_2020_05_28.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 19.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 136/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 136/11

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene
  specifikacije proizvoda za naziv u sektoru
  vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 136/08)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„CRÉMANT DU JURA”

PDO-FR-A0740-AM01

Datum obavijesti: 2. veljače 2021.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Ažuriranje popisa općina zemljopisnog područja

Poglavlje I. specifikacije kontrolirane oznake izvornosti vina „Crémant du Jura” mijenja se na sljedeći način:

u odjeljku IV. točki 1. podtočki (a) uvodi se upućivanje na službeni zemljopisni šifrarnik iz 2018. i ažurira se popis općina. Dodan je i datum kada je nadležni nacionalni odbor Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu donio odobrenje revidiranog zemljopisnog područja oznake izvornosti. To su izmjene teksta koje uopće ne mijenjaju zemljopisno područje oznake izvornosti. Potrebne su zbog spajanja ili prijenosa općina ili dijelova općina ili izmjena naziva. Novim tekstom omogućuje se da općine zemljopisnog područja i dalje budu jasno navedene u specifikaciji.

U odjeljku IV. točki 1. podtočki (b) uvode se iste izmjene iz istih razloga.

Stoga je izmijenjena točka 1.6. „Definirano zemljopisno područje” jedinstvenog dokumenta.

Nakon točaka (a) i (b) dodana je rečenica: „Kartografski dokumenti zemljopisnog područja dostupni su na mrežnom mjestu Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu”, kako bi se o tome obavijestilo subjekte.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

2.   Gustoća sadnje

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a): dodaje se da „čestice mogu imati prolaze široke od 2 do 3,2 metra, najviše svih šest redova, kako bi se omogućio prolaz odgovarajućih strojeva”. Dosadašnjim pravilom zabranjivala se udaljenost između redova veća od 2 metra.

Razmak između redova ključan je element pri izračunu izložene površine vegetacijskog pokrova, odnosno površine koja je uključena u izračun moguće razine prinosa vinove loze s oznakom izvornosti. Kako bi se zajamčila mogućnost kontrole te odredbe u specifikaciju proizvoda uvedena je i definicija prosječnog razmaka.

Ta nova pravila dodana u specifikaciju proizvoda navedena su u jedinstvenom dokumentu u točki 1.5. Enološki postupci.

3.   Pravila o vezanju trsova uz brajdu i visini lišća

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (c): izmijenjeno je pravilo o visini vezanog lišća kako bi se prilagodilo vinogradima u kojima je prosječni razmak između redova veći od 1,6 metara, a nije veći od 2 metra te vinogradima u kojima prosječni razmak između redova nije veći od 1,6 metara. Međutim, za te dvije sorte vinove loze dodano je da „visina vezanog lišća treba osigurati vanjsku površinu vegetacijskog pokrova za proizvodnju jednog kilograma grožđa od najmanje 1,2 kvadratnih metara”.

Te nadopune praksi subjekata jamče dovoljnu izloženu površinu lišća kako bi se omogućila odgovarajuća zrelost grožđa. Te su nadopune nužne jer se u vinogradima departmana Jura razvija proizvodnja te sorte vina od vinovih loza koje se sade na gustoći većoj od najmanje gustoće nasada smanjivanjem razmaka između redova.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Najveće prosječno opterećenje čestice i prinosi

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (d): najveće prosječno opterećenje čestice povećava se na 16 000 kg/ha za vinogradarske čestice čiji prosječni razmak između redova nije veći od 1,6 metara. Gustoća sadnje u tim vinogradima veća je od one u vinogradima u kojima je prosječni razmak između redova veći od 1,6 metara, uzimajući u obzir da ta vinova loza daje više grožđa zbog drugih pravila uzgoja.

U odjeljku VIII. točki 1. prinos se povećava na 78 hl/ha za vinogradarske čestice na kojima prosječni razmak između redova nije veći od 1,6 metara. Za gušće vinograde povećavaju se prinos i najveće opterećenje čestice jer gustoća sadnje i visina lišća omogućuju da se dosegne ta razina proizvodnje i istodobno zajamči održavanje očekivane kvalitete.

Prinos se zadržava na 74 hl/ha za vinograde u kojima je prosječni razmak između redova veći od 1,6 metara, a nije veći od 2 metra.

Dodaje se odlomak u kojem se pojašnjava da će ako prethodna izjava o namjeni čestica nije podnesena (obveza podnošenja izjave već je predviđena u poglavlju II. specifikacije proizvoda u homologiranoj verziji iz 2011.) najveći dopušteni prinos biti prinos za oznaku izvornosti „Côtes du Jura” (bijelo vino) za određenu berbu ako je taj prinos manji od onog koji je dopušten za oznaku „Crémant du Jura”. Prethodna izjava olakšava kontrolu poštovanja posebnih uvjeta proizvodnje za oznaku Crémant du Jura kojima se opravdava veći prinos od prinosa mirnih vina tog zemljopisnog područja.

U poglavlju I. odjeljku VIII. točki 2. – „Početak prerade”, najveći prinos povećava se na 90 hl/ha za vinogradarske čestice na kojima je prosječni razmak između redova nije veći od 1,6 metara.

Najveći prinos povećava se na 80 hl/ha za vinograde u kojima prosječni razmak između redova iznosi od 1,6 metara do 2 metra.

Tim izmjenama prinosa uzimaju se u obzir kretanja u prinosu utvrđena u vinogradima u departmanu Jura za vinove loze namijenjene proizvodnji vina crémant. Prinosi se mogu povećati do predloženih razina za vinove loze čija je gustoća sadnje veća; najmanjom propisanom izloženom površinom lišća jamči se odgovarajuća zrelost u odnosu na očekivanu kvalitetu berbe.

Izmjena najvećeg prinosa provodi se u točki 1.5.2. jedinstvenog dokumenta.

5.   Ostali postupci uzgoja

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 2. podtočki (a): najveća duljina redova za čestice koje su na najstrmijim padinama i nemaju sustav za skupljanje kišnice zamjenjuje se obvezom kontrole zasađene ili samonikle vegetacije. To novo pravilo omogućuje bolju kontrolu erozije i njime se uzima u obzir razvoj kontroliranog zatravljivanja u vinogradima.

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 2. podtočki (b): brišu se datum početka provedbe tih pravila i njihova ograničena primjena na nove nasade.

Utvrđeni postupci uzgoja omogućuju da se ta pravila primjenjuju na sve vinove loze.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

6.   Datum početka berbe grožđa

U poglavlju I. odjeljku VII. točki 1. podtočki (a): briše se određivanje datuma početka berbe grožđa. Datum berbe grožđa utvrđuje subjekt na svakoj od svojih čestica ovisno o fazi zrelosti i uz poštovanje najmanjeg sadržaja šećera u grožđu utvrđenom u specifikaciji proizvoda.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7.   Punjenje u boce

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 2. podtočki (c): Dodaje se „Punjenje u boce dopušteno je samo za osnovna vina koja su u skladu s organoleptičkim ispitivanjem u uvjetima utvrđenim u planu kontrole”.

To je pravilo uključeno kako bi se spriječila druga fermentacija osnovnih vina koja uzrokuje nedostatke na konačnom proizvodu.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8.   Skladištenje

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 4.: pojašnjava se da se opravdanje posebnog mjesta za skladištenje pakiranih proizvoda odnosi i na vina na vinskom talogu kako bi se očuvala očekivana kvaliteta druge fermentacije, što je odlučujuća faza za tu vrstu vina, te olakšala njezina kontrola.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

9.   Uzročna povezanost

U poglavlju I. odjeljku X. točki 3. prvoj alineji u rečenici „Uvjeti proizvodnje u specifikaciji proizvoda pridonose očuvanju tih tla (ograničenje duljine redova, travnati pojasevi itd.) i ograničavaju česte rizike od erozije” briše se izraz „ograničenje duljine redova”.

Taj je izraz izbrisan zbog uvođenja novog pravila uzgoja vinove loze: obveza kontrole zasađene ili samonikle vegetacije (u odjeljku VI. točki 2. Način uzgoja vinove loze) zamjenjuje pravilo o najvećoj duljini redova. Novo pravilo omogućuje bolju kontrolu erozije i njime se uzima u obzir razvoj kontroliranog zatravljivanja u vinogradima.

Ta se izmjena navodi u točki 1.8. u dijelu „Uzročna povezanost” jedinstvenog dokumenta.

10.   Prijelazne mjere

U poglavlju I. odjeljku XI. točki 1.: za čestice zasađene vinovom lozom prije 1. kolovoza 1994. na kojima se ne poštuje najmanja gustoća nasada, prijelazno razdoblje tijekom kojeg i dalje mogu imati pravo na kontroliranu oznaku izvornosti za njihovu berbu ograničeno je na berbu do kraja 2024., dok je prije ostvarivanja tog prava berba bila moguća do datuma krčenja tih vinovih loza.

Pojašnjava se da se na tim česticama moraju poštovati jednaka ostala pravila o načinu uzgoja vinove loze i prinosa kao što su ona koja vrijede za vinove loze čiji je prosječni razmak između redova veći od 1,6 metara, a manji od 2 metra.

U odjeljku XI. točki 3. briše se da je završilo razdoblje tijekom kojeg postupci punjenja omogućuju korištenje posebnom mjerom koja se odnosi na datum stavljanja na tržište za potrošače.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

11.   Prethodna izjava o namjeni čestica

U poglavlju II. odjeljku I. točki 1.: konačan datum za podnošenje te prethodne izjave ili poništenje njezina prešutnog produljenja odgađa se s 1. lipnja na 30. lipnja kako bi se subjektima omogućilo da dobiju bolji uvid u značajke predstojeće berbe i da donesu prikladniju odluku o namjeni grožđa.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

12.   Izjava o zahtjevu

U poglavlju II. odjeljku I. točki 5.: informacije navedene u toj izjavi obvezno se nadopunjuju serijskim brojem osnovnog vina koji omogućuje da se osigura sljedivost nakon organoleptičkog ispitivanja (osnovno vino).

Tom se informacijom unapređuje poštovanje obveze povlačenja za proizvodnju vina „Crémant du Jura” iz osnovnih vina koja mogu uzrokovati nedostatke na konačnom proizvodu.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

13.   Glavni elementi koje treba kontrolirati i metode procjene

U poglavlju III. odjeljku I.: ažurira se tablica s glavnim elementima koje treba kontrolirati i pripadajućim metodama procjene s obzirom na određene izmjene u poglavlju I. i kako bi se pobliže objasnile određene metode procjene.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

14.   Upućivanja koja se odnose na kontrolno tijelo

U poglavlju III. odjeljku I.: mijenjaju se urednička pravila u tom dijelu nakon homologacije specifikacije proizvoda u rujnu 2011. kako se više ne bi prikazivala cjelovita upućivanja kontrolnog tijela kad kontrole provodi certifikacijsko tijelo.

Briše se upućivanje kontrolnog tijela na akreditacijsku normu COFRAC-a jer se to upućivanje vrlo često mijenja, čime se svaki put obvezuje na izmjenu specifikacije proizvoda kako bi se navela pravilna informacija.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Crémant du Jura

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

Ovo su kvalitetna pjenušava bijela ili ružičasta vina.

| (a) | U slučaju obogaćivanja mošta, vina nakon druge fermentacije i prije degoržiranja ne prelaze ukupni volumni udio alkohola od 13 %. |
| --- | --- |

(a)

U slučaju obogaćivanja mošta, vina nakon druge fermentacije i prije degoržiranja ne prelaze ukupni volumni udio alkohola od 13 %.

| (b) | Ukupni sadržaj kiselina, hlapivih kiselina, ukupni sadržaj sumpornog dioksida, šećera i nadtlak ugljikova dioksida izmjeren na temperaturi od 20 °C utvrđeni su propisima Zajednice.
  Pjenušavo bijelo vino koje se većinom proizvodi od sorte chardonnay B nježno je i profinjeno. Odlikuje ga složena aromatična, ali neupadljiva paleta u kojoj se često ističu arome jabuke, brioša i lješnjaka.
  Pjenušavo ružičasto vino uglavnom se proizvodi od sorte pinot noir N. Vrlo često se ističe aromama crvenog bobičastog voća.






  Opća analitička svojstva |
| --- | --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

(b)

Ukupni sadržaj kiselina, hlapivih kiselina, ukupni sadržaj sumpornog dioksida, šećera i nadtlak ugljikova dioksida izmjeren na temperaturi od 20 °C utvrđeni su propisima Zajednice.

Pjenušavo bijelo vino koje se većinom proizvodi od sorte chardonnay B nježno je i profinjeno. Odlikuje ga složena aromatična, ali neupadljiva paleta u kojoj se često ističu arome jabuke, brioša i lješnjaka.

Pjenušavo ružičasto vino uglavnom se proizvodi od sorte pinot noir N. Vrlo često se ističe aromama crvenog bobičastog voća.

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

(a)   Posebni enološki postupci

Poseban enološki postupak

| (a) | Zabranjena je upotreba komadića drva. |
| --- | --- |

(a)

Zabranjena je upotreba komadića drva.

| (b) | Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke. |
| --- | --- |

(b)

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

| (c) | Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu. |
| --- | --- |

(c)

Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

| (d) | Lokacije na kojima se odvija prešanje moraju ispunjavati kriterije o preuzimanju ubranog grožđa, postrojenjima za prešanje i strojevima za prešanje, načinu punjenja strojeva za prešanje, frakcioniranju sokova i higijeni. |
| --- | --- |

(d)

Lokacije na kojima se odvija prešanje moraju ispunjavati kriterije o preuzimanju ubranog grožđa, postrojenjima za prešanje i strojevima za prešanje, načinu punjenja strojeva za prešanje, frakcioniranju sokova i higijeni.

Postupak uzgoja

Gustoća sadnje

Najmanja gustoća nasada iznosi 5 000 trsova po hektaru, osim za vinograde zasađene na terasama.

Za vinograde koji nisu zasađeni na terasama i za terase koje imaju najmanje dva reda vinovih loza, svaki trs raspolaže s najvećom površinom od 2 kvadratna metra; ta je površina dobivena množenjem udaljenosti između redova s razmakom između trsova u istom redu; udaljenost između redova tih vinovih loza ne može biti veća od 2 metra.

Kako bi se omogućio prolaz odgovarajućih strojeva, čestice mogu imati prolaze široke od 2 do 3,2 metra, i to najviše jedan od šest redova.

Prosječni razmak između redova izračunava se dijeljenjem najveće širine čestice za uzgoj sa stvarnim brojem redova na najvećoj širini te čestice.

Pravila o rezidbi

Vinove loze obrezuju se u uzgojni oblik jednostruki ili dvostruki Guyot ili kratkom rezidbom (uporabom uzgojnog oblika Royat) s najviše 20 pupova po trsu i 120 000 pupova po hektaru;

U uzgojnom obliku jednostruki ili dvostruki Guyot broj pupova iznosi najviše 10 na dugom drvu, uz najviše dva prigojna reznika s dva pupa.

Prijevoz ubranog grožđa

Grožđe se može prevoziti samo u propusnim spremnicima u uvjetima koji omogućuju da se očuva cjelovitost grožđa i uklone sokovi dobiveni samoprešanjem.

(b)   Najveći prinosi

Čestice čiji prosječni razmak između redova nije veći od 1,6 metara

90 hektolitara po hektaru

Čestice čiji je prosječni razmak između redova veći od 1,6 metara, a manji od 2 metra.

80 hektolitara po hektaru

6.   Definirano zemljopisno područje

| (a) | Berba grožđa, proizvodnja, razvoj, dozrijevanje i pakiranje vina odvijaju se na području sljedećih općina departmana Jura na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018. koje je odobrio nadležni nacionalni odbor od 16. studenoga 2010.: Abergement-le-Grand, Abergement-le-Petit, Aiglepierre, Arbois, Arlay, Les Arsures, Augea, Aumont, Balanod, Baume-les-Messieurs, Beaufort, Bersaillin, Blois-sur-Seille, Brainans, Bréry, Buvilly, Césancey, La Chailleuse (samo za područje bivše općine Saint-Laurent-La-Roche), Champagne-sur-Loue, La Chapelle-sur-Furieuse, Château-Chalon, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Conliège, Courbouzon, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Digna, Domblans, L’Etoile, Frébuans, Frontenay, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Grozon, Ladoye-sur-Seille, Lavigny, Lons-le-Saunier, Le Louverot, Macornay, Mantry, Marnoz, Mathenay, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Mesnay, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molamboz, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montholier, Montigny-lès-Arsures, Montmorot, Mouchard, Nevy-sur-Seille, Orbagna, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Plainoiseau, Les Planches-près-Arbois, Poligny, Port-Lesney, Pretin, Pupillin, Quintigny, Revigny, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Saint-Amour, Saint-Cyr-Montmalin, Saint-Didier, Saint-Jean-d’Etreux, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Sainte-Agnès, Salins-les-Bains, Sellières, Les Trois Châteaux, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Vadans, Val-Sonnette (samo za bivša područja općina Grusses, Vercia i Vincelles), Vaux-sur-Poligny, Vernantois, Le Vernois, Villeneuve-sous-Pymont, Villette-lès-Arbois, Voiteur. |
| --- | --- |

(a)

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj, dozrijevanje i pakiranje vina odvijaju se na području sljedećih općina departmana Jura na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018. koje je odobrio nadležni nacionalni odbor od 16. studenoga 2010.: Abergement-le-Grand, Abergement-le-Petit, Aiglepierre, Arbois, Arlay, Les Arsures, Augea, Aumont, Balanod, Baume-les-Messieurs, Beaufort, Bersaillin, Blois-sur-Seille, Brainans, Bréry, Buvilly, Césancey, La Chailleuse (samo za područje bivše općine Saint-Laurent-La-Roche), Champagne-sur-Loue, La Chapelle-sur-Furieuse, Château-Chalon, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Conliège, Courbouzon, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Digna, Domblans, L’Etoile, Frébuans, Frontenay, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Grozon, Ladoye-sur-Seille, Lavigny, Lons-le-Saunier, Le Louverot, Macornay, Mantry, Marnoz, Mathenay, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Mesnay, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molamboz, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montholier, Montigny-lès-Arsures, Montmorot, Mouchard, Nevy-sur-Seille, Orbagna, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Plainoiseau, Les Planches-près-Arbois, Poligny, Port-Lesney, Pretin, Pupillin, Quintigny, Revigny, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Saint-Amour, Saint-Cyr-Montmalin, Saint-Didier, Saint-Jean-d’Etreux, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Sainte-Agnès, Salins-les-Bains, Sellières, Les Trois Châteaux, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Vadans, Val-Sonnette (samo za bivša područja općina Grusses, Vercia i Vincelles), Vaux-sur-Poligny, Vernantois, Le Vernois, Villeneuve-sous-Pymont, Villette-lès-Arbois, Voiteur.

| (b) | Proizvodnja, razvoj, dozrijevanje i pakiranje vina mogu se odvijati i na području sljedećih općina departmana Jura na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018. koje je odobrio nadležni nacionalni odbor od 16. studenoga 2010.: Le Chateley, La Ferté, Hauteroche (samo za područje bivše općine Crançot), Pont-du-Navoy. |
| --- | --- |

(b)

Proizvodnja, razvoj, dozrijevanje i pakiranje vina mogu se odvijati i na području sljedećih općina departmana Jura na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018. koje je odobrio nadležni nacionalni odbor od 16. studenoga 2010.: Le Chateley, La Ferté, Hauteroche (samo za područje bivše općine Crançot), Pont-du-Navoy.

7.   Glavne sorte vinove loze

Chardonnay B

Pinot gris G

Pinot noir N

Poulsard N – Ploussard

Savagnin blanc B

Trousseau N

8.   Opis povezanosti

„Informacije o zemljopisnom području”

(a)   Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje oznake „Crémant du Jura” dio je prirodne regije Revermonta koja je ograničena: – na istoku vapnenačkom visoravni Jurskog gorja, prosječne visine od 550 metara, – na zapadu ravnicom koja čini istočni rub bresanske jame. Vinogradi se protežu u neprekinutom pojasu duljine 80 kilometara i širine od 2 do 5 kilometara na nadmorskoj visini od 300 do 450 metara i uglavnom su orijentirani na zapad.

Smješteni su na složenom planinskom lancu koji se proteže od sjevera prema jugu u podnožju glavnog reljefa te se uzdiže od 50 do 100 metara iznad udolina koje se pružaju u istom smjeru. Ta je odredba izravno povezana s potiskivanjem Jurskog gorja na bresansku jamu tijekom uzdizanja Alpa: – pravocrtni glavni reljef odgovara rubu prve jurske visoravni koja je s geološkog aspekta sastavljena od tvrde vapnenačke podloge iz razdoblja srednje jure u kojoj prevladava gusti sloj lapora i gline iz razdoblja trijasa i lijasa; – brežuljke čine dijelovi koji su se odvojili od visoravni (ljuske) te su naneseni naprijed na reversne rasjede. Obično se dalje protežu u smjeru sjever-jug (2 do 3 kilometra), nego u smjeru istok-zapad (0,5 do 1 kilometra). Velika otpornost na eroziju tih vapnenastih ljuski omogućila im je da ostanu u reljefu u krajoliku zemljopisnog područja. Suprotno tomu, udoline imaju laporski podzemni sloj. Čine gusti niz laporske mase čija debljina izvorno iznosi najmanje 200 metara, koja se nanosi i prenosi na bresansku jamu u navlakama prilikom potiskivanja.

Erozija je imala velik utjecaj na taj trošni lapor što je dovelo do izraženih reljefnih oblika. Većina čestica određenih za berbu grožđa nalazi se na padini i u podnožju pošumljenog grebena visoravni ili na najviše izloženim padinama brežuljaka u podnožju planinskog lanca. Vapnenac je sveprisutan. Ta propusna i topiva stijena izuzetno pogoduje vinovoj lozi, a osobito jurskim sortama. Na obroncima vapnenačke visoravni tlo je vrlo složenog sastava te se u njemu miješaju lapor, glina i vapnenačka točila.

Zemljopisno područje ima svježu oceansku klimu s obilnim padalina koju obilježavaju kontinentalni utjecaji: velik godišnji raspon temperatura, prosječna temperatura oko 10,5°°C, toplo i vlažno ljeto. Prosječne godišnje padaline iznose više od 1 000milimetara i dobro su raspoređene tijekom godine.

(b)   Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Vinogradi u departmanu Jura postoje još od rimskog doba. Postoje brojna svjedočanstva o vinogradima u departmanu Jura od 1000. godine.

Proizvodnja pjenušavih vina u departmanu Jura seže daleko u prošlost, a način proizvodnje drugom fermentacijom u bocama postoji još od XVII. stoljeća. Ta je proizvodnja tradicionalna i čak je dio proizvodnje kontroliranih oznaka izvornosti kao što su „Arbois” i „L’Etoile” namijenjen proizvodnji pjenušavog vina. Ta su pjenušava vina iz departmana Jura stekla određen ugled. U 20. stoljeću obiteljski proizvođači specijalizirali su se za proizvodnju pjenušavih vina i usavršene su tehnike za proizvodnju vina s izraženom ekspresijom: poštovanje cjelovitosti grožđa, lagano prešanje, dugo odležavanje u položaju „rima” u bocama za drugu fermentaciju.

Kontrolirana oznaka izvornosti „Crémant du Jura” priznata je 9. listopada 1995. Proizvođači su tada prestali s proizvodnjom pjenušavih vina s drugim kontroliranim oznakama izvornosti Jura kao što su „Arbois”, „Côtes du Jura” i „L’Étoile”.

Sorte koje se uzgajaju u departmanu Jura sade se već nekoliko stoljeća. Vinogradari su odabrali tri tipične jurske sorte: sorta poulsard N, za koju postoji pisani trag u departmanu Jura iz 1620., sorta trousseau N o kojoj nedvojbeno postoji trag u departmanu Jura iz 1732. i sorta savagnin B čija je prisutnost potvrđena 1717. Prilagodili su i dvije sorte koje potječu iz susjednog burgundijskog vinograda: sortu chardonnay B koja je u departmanu Jura prisutna od 1717. i sortu pinot noir N o kojoj najstariji pisani zapis potječe iz 1385. pod nazivom savagnin noir. Proizvodnja vina „Crémant du Jura” temelji se na tim trima sortama.

Na 310 hektara 2009. proizvedeno je otprilike 17 000 hektolitara pjenušavog bijelog vina i 2 000 hektolitara pjenušavog ružičastog vina.

Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Pjenušavo bijelo vino koje se većinom proizvodi od sorte chardonnay B nježno je i profinjeno. Odlikuje ga složena aromatična, ali neupadljiva paleta u kojoj se često ističu arome jabuke, brioša i lješnjaka.

Pjenušavo ružičasto vino uglavnom se proizvodi od sorte pinot noir N. Vrlo često pruža note crvenog bobičastog voća.

Uzročna povezanost

Posebnosti grožđa proizlaze iz laporskih tla (glinovito-vapnenačkih) koja su prekrivena vapnenačkim šljunkom. Vinova loza u dubini dobiva stalnu svježinu, a na površini točila na šljunčanom tlu omogućuju dobro zagrijavanje tla i dobru odvodnju. Uvjeti proizvodnje u specifikaciji proizvoda pridonose očuvanju tih tla (travnati pojasevi itd.) i ograničavaju uobičajenu opasnost od erozije.

Tradicija proizvodnje pjenušavih vina koja se prenosila iz generacije u generaciju u departmanu Jura omogućavala je postupnu prilagodbu drevnih tehnika. Berbom cijelih grozdova u propusne sanduke te vrlo laganim i postupnim prešanjem zadržavaju se bitna svojstva grožđa, osobito aromatski potencijal koji je povezan s okolišem.

Stoga prostori za prešanje podliježu strogim propisima i kontrolama. Zahvaljujući dugom dozrijevanju na vinskom talogu tijekom druge fermentacije u boci razvijaju se sekundarne arome i potvrđuju posebnosti vina povezane s njegovim podrijetlom.

Vinogradar CHEVALIER iz Polignyja 1734. detaljno opisuje recept kojim dobiva „sivo vino slično šampanjskome”. Od početka XVII. stoljeća o proizvodnji pjenušavog vina svjedoči slikoviti izraz „ekstravagantno vino” koji je oživio poznati trgovac iz Arboisa.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Neobvezni navodi, čiju upotrebu u skladu s odredbama Zajednice mogu uređivati države članice, na etiketama se navode slovima koja visinom i širinom smiju biti najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na definiranom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| (a) | svi postupci od proizvodnje, preko berbe grožđa do degoržiranja provode se u zemljopisnom području; |
| --- | --- |

(a)

svi postupci od proizvodnje, preko berbe grožđa do degoržiranja provode se u zemljopisnom području;

| (b) | vina se pakiraju u zemljopisnom području s obzirom na postupak proizvodnje drugom fermentacijom u boci; |
| --- | --- |

(b)

vina se pakiraju u zemljopisnom području s obzirom na postupak proizvodnje drugom fermentacijom u boci;

| (c) | punjenje u staklene boce, u kojima dolazi do druge fermentacije, provodi se od 1. prosinca koji slijedi nakon berbe; |
| --- | --- |

(c)

punjenje u staklene boce, u kojima dolazi do druge fermentacije, provodi se od 1. prosinca koji slijedi nakon berbe;

| (d) | vina se stavljaju na tržište za potrošače nakon razdoblja sazrijevanja od najmanje 12 mjeseci od datuma flaširanja. |
| --- | --- |

(d)

vina se stavljaju na tržište za potrošače nakon razdoblja sazrijevanja od najmanje 12 mjeseci od datuma flaširanja.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3639eb82-2655-461f-a811-87ed70ec6303

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 19.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 136/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 136/19

---

Objava specifikacije proizvoda izmijenjene na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(2021/C 136/09)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene dostupan je u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„MEJILLÓN DE GALICIA / MEXILLÓN DE GALICIA”

EU br.: PDO-ES-0165-AM02 – 18.9.2020.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Ime

„Mejillón de Galicia / Mexillón de Galicia”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda (vidjeti Prilog XI.)

Vrsta proizvoda (vidjeti Prilog XI.)

Razred 1.7. Svježa riba, mekušci, rakovi i proizvodi dobiveni od ribe

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Svježe dagnje vrste Mytilus galloprovincialis uzgojene u sustavu plutajućih platformi ili splavi „batea”.

Mytilus galloprovincialis

Školjku ovih školjkaša čine dvije jednake ljušture od kalcijeva karbonata i obavijena je slojem zvanim „periostracum”. S obzirom na to da su glavna proizvodna područja u rijasima (potopljene riječne doline) Galicije, koji obiluju iznimnim bogatstvom morske flore i faune, periostracum je često prekriven vitičarima, mnogočekinjašima, mahovnjacima i algama.

Meso se nalazi u unutrašnjosti. Uglavnom je kremaste narančaste boje te ga čine dvije mesnate uške s vijugavom tamnoljubičastom trakom uzduž ruba.

Kako bi dagnje koje se stavljaju u promet za konzumaciju u svježem obliku mogle nositi zaštićenu oznaku izvornosti „Mejillón de Galicia”, moraju proći kroz centar za pročišćavanje/otpremu u skladu s Uredbom (EZ) br. 853/2004. Također se moraju pročistiti morskom vodom iz rijasa Galicije u pokrajinama A Coruña i Pontevedra kako bi se osigurala dosljednost kvalitete i značajki proizašlih iz zemljopisnih čimbenika povezanih s uzgojem.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Svi postupci, od vađenja ploda do prerade konačnog proizvoda prije pripreme za prodaju i stavljanja u promet, moraju se provesti na navedenom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Vijeće primjenjuje vlastitu etiketu, koja se mora nalaziti na svakom pakiranju koje sadrži dagnje na koje se zaštićena oznaka izvornosti odnosi. Ispod logotipa na etiketi mora biti jasno istaknut tekst „Denominación de Origen Protegida Mexillón de Galicia” (Zaštićena oznaka izvornosti Mexillón de Galicia). Jedinstveni kontrolni kodovi za identifikaciju dagnji također moraju biti otisnuti na etiketi u skladu sa zadanim parametrima.

Proizvodi za čiju su proizvodnju kao primarni materijal (uključujući primjenu tehnološke obrade i postupka očuvanja) korištene dagnje „Mejillón de Galicia DOP” (ZOI Mejillón de Galicia) mogu se slati potrošačima u pakiranjima na kojima se uz tekst „elaborado con Denominación de Origen Protegido Mejillón de Galicia” (Proizvedeno pod zaštićenom oznakom izvornosti Mejillón de Galicia) diskrecijski upotrebljava logotip EU-a otisnut u veličini slova koja je jednaka ili manja od veličine slova navedenog teksta, pod uvjetom da:

| — | „Mejillón de Galicia DOP”, certificiran kao takav, jedini je sastojak predmetnog proizvoda, i da |
| --- | --- |

—

„Mejillón de Galicia DOP”, certificiran kao takav, jedini je sastojak predmetnog proizvoda, i da

| — | subjekti koji koriste tekst „Elaborado con Denominación de Origen Protegida Mejillón de Galicia” za to imaju odobrenje. |
| --- | --- |

—

subjekti koji koriste tekst „Elaborado con Denominación de Origen Protegida Mejillón de Galicia” za to imaju odobrenje.

U tom pogledu, kao nositelj prava intelektualnog vlasništva dodijeljenih registracijom oznake izvornosti „Mejillón de Galicia DOP”, Regulatorno vijeće odobrava upotrebu teksta i logotipa na etiketama svih proizvoda koji su podvrgnuti tehnološkoj preradi i postupku očuvanja.

Regulatorno vijeće unosi subjekte kojima je izdano odobrenje za korištenje teksta „elaborado con Denominación de Origen Protegida Mejillón de Galicia” u relevantne registre, osigurava sukladnost proizvoda i ispravnost upotrebe teksta i logotipa.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područjem uzgoja smatra se unutarnje morsko područje rijasa Galicije u pokrajinama A Coruña i Pontevedra, u kojima je odobren uzgoj dagnji uz pomoć splavi. Obuhvaćena su sljedeća područja: Ría de Ares-Sada, Ría de Muros-Noia, Ría de Arousa, Ría de Pontevedra i Ría de Vigo.

Područje pročišćavanja/otpreme ograničeno je na obalne pokrajine: A Coruña i Pontevedra.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povijesna povezanost sa zemljopisnim područjem seže u davnine, kada su dagnje prvim naseljenicima obale Galicije služile kao izvor prehrane. O tome postoje brojni dokazi u utvrđenim naseljima, „castros”, i povijesnim dokumentima (Navaz, 1942., Vázquez Varela i García Quintela, 1998., VVAA 1988. i 1998., Senén-López Gómez, 1999.). Uz same početke valja istaknuti da su dagnje bile dijelom jelovnika i na velebnim gastronomskim događajima iz prošlosti (npr. u kraljevskoj salamuri „escabeche real” na Španjolskom habsburškom dvoru). Povijest Galicije i njezine obale nedvojbeno je usko povezana s dagnjama. Povezanost seže u šesto stoljeće prije Krista i nastavlja se i danas, što se očituje u mnogobrojnim toponimima, osobnim imenima, gastronomskim priredbama („mejillonadas”) itd. Krajolik Galicije danas bi bio nezamisliv bez splavi u rijasima, tih ogledala razvoja sektora uzgoja dagnji. Skovano je i posebno nazivlje za uzgoj dagnji: „mexilla” (rasplod dagnji), prorjeđivanje (dio proizvodnog procesa) itd. Povijesna je tradicija tolikih razmjera da je ustrojen poseban sustav uzgoja koji je međunarodno priznat kao „galicijski sustav”, poznat po posebno projektiranoj opremi i materijalima te tradicionalnim načinima rada koji polučuju prepoznatljiv proizvod (López Capont, 1973.; López Capont i Fidalgo Fernández, 1977.; Otero Pedrayo, 1980.; Lorenzo, 1982.; Calo-Lourido, 1985. a, b i c).

Kad je riječ o povezanosti s prirodnim okolišem, rijasi Galicije smatraju se ekosustavima i u njima se odvija velik dio primarne proizvodnje, uključujući uzgoj školjkaša, posebno dagnji. Te se vrste nalaze nisko u prehrambenom lancu, što je ključno za ostvarivanje velikih uroda. Razlike u proizvodnji (rast i urod mesa) primijećene u dagnjama iz rijasa Galicije objašnjavaju se fiziološkim procesima prilagodbe povezanima s apsorpcijom hranjivih tvari (Fernández Reiriz i Labarta). Jedinstvena svojstva dagnji uzgojenih u rijasima Galicije posljedica su prilagodbe dagnji na ekosustav u kojem se uzgajaju te su izravno povezana s raspoloživošću i kvalitetom hrane.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://mar.xunta.gal/sites/default/files/fileadmin/arquivos/mar/prego_condicions_dop_mexillon_de_galicia_2020.pdf

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

1

---