# Europos Sąjungos C 83/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 83 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. kovo 12d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 83

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. kovo 12d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 83/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 83/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10079 — SARP/Suez RV Osis) (
  1
  ) | 2 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2021/C 83/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) (
  1
  )

1

1

2021/C 83/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10079 — SARP/Suez RV Osis) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 83/03 | 2021 m. kovo 11 d. Euro kursas | 3 |
| 2021/C 83/04 | 2021 m. kovas 11 d. Europos Sąjungos sprendimų dėl vaistų rinkodaros leidimų santrauka
  (Paskelbta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004
  13 straipsnį arba 38 straipsnį) | 4 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2021/C 83/03

2021 m. kovo 11 d. Euro kursas

3

2021/C 83/04

2021 m. kovas 11 d. Europos Sąjungos sprendimų dėl vaistų rinkodaros leidimų santrauka
  (Paskelbta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004
  13 straipsnį arba 38 straipsnį)

(Paskelbta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004

13 straipsnį arba 38 straipsnį)

4

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 83/05 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M. 10043 — CDC/PBB/Capveriant). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 6 |
| 2021/C 83/06 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10039 – Kronospan Holdings/M Kaindl). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 8 |
| 2021/C 83/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 9 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 83/08 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 11 |
| 2021/C 83/09 | Vyno sektoriaus produkto specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 97 straipsnio 3 dalyje, paskelbimas | 17 |
| 2021/C 83/10 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 28 |
| 2021/C 83/11 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 35 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2021/C 83/05

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M. 10043 — CDC/PBB/Capveriant). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

6

2021/C 83/06

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10039 – Kronospan Holdings/M Kaindl). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

8

2021/C 83/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

9

KITI AKTAI

Europos Komisija

2021/C 83/08

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

11

2021/C 83/09

Vyno sektoriaus produkto specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 97 straipsnio 3 dalyje, paskelbimas

17

2021/C 83/10

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

28

2021/C 83/11

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2021 3 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 3 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 83/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 83/01)

2021 m. kovo 5 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10178. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10178. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2021 3 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 83/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 3 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 83/2

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10079 — SARP/Suez RV Osis)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 83/02)

2021 m. kovo 4 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik prancūzų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių; |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių;

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10079. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10079. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2021 3 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 83/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 3 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 83/3

---

Euro kursas (1)

2021 m. kovo 11 d.

(2021/C 83/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1969 |
| JPY | Japonijos jena | 129,82 |
| DKK | Danijos krona | 7,4366 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,85670 |
| SEK | Švedijos krona | 10,1295 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,1066 |
| ISK | Islandijos krona | 153,30 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,0910 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,154 |
| HUF | Vengrijos forintas | 365,88 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5760 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8840 |
| TRY | Turkijos lira | 8,9028 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5384 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5051 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,2870 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6546 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6032 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 353,09 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 17,8077 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,7614 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5860 |
| IDR | Indonezijos rupija | 17 241,34 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9163 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,971 |
| RUB | Rusijos rublis | 88,0432 |
| THB | Tailando batas | 36,570 |
| BRL | Brazilijos realas | 6,7039 |
| MXN | Meksikos pesas | 24,7978 |
| INR | Indijos rupija | 86,8880 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1969

JPY

Japonijos jena

129,82

DKK

Danijos krona

7,4366

GBP

Svaras sterlingas

0,85670

SEK

Švedijos krona

10,1295

CHF

Šveicarijos frankas

1,1066

ISK

Islandijos krona

153,30

NOK

Norvegijos krona

10,0910

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,154

HUF

Vengrijos forintas

365,88

PLN

Lenkijos zlotas

4,5760

RON

Rumunijos lėja

4,8840

TRY

Turkijos lira

8,9028

AUD

Australijos doleris

1,5384

CAD

Kanados doleris

1,5051

HKD

Honkongo doleris

9,2870

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6546

SGD

Singapūro doleris

1,6032

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 353,09

ZAR

Pietų Afrikos randas

17,8077

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,7614

HRK

Kroatijos kuna

7,5860

IDR

Indonezijos rupija

17 241,34

MYR

Malaizijos ringitas

4,9163

PHP

Filipinų pesas

57,971

RUB

Rusijos rublis

88,0432

THB

Tailando batas

36,570

BRL

Brazilijos realas

6,7039

MXN

Meksikos pesas

24,7978

INR

Indijos rupija

86,8880

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2021 3 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 83/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 3 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 83/4

---

2021 m. kovas 11 d. Europos Sąjungos sprendimų dėl vaistų rinkodaros leidimų santrauka

(Paskelbta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004 (1)
  13 straipsnį arba 38 straipsnį)

(2021/C 83/04)

| — | Rinkodaros leidimo suteikimas (Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004 13 straipsnis): Priimta













  Sprendimo data | Vaisto pavadinimas | INN (Tarptautinis nepatentuotas pavadinimas) | Rinkodaros leidimo turėtojas | Įrašo numeris Bendrijos vaistų registre | Farmacinė forma | ATC kodas (Anatominis terapinis cheminis kodas) | Pranešimo data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 3 11 | COVID-19 Vaccine Janssen | COVID-19 vakcina (Ad26.COV2-S [rekombinantinė]) | Janssen-Cilag International NV
  Turnhoutseweg 30, 2340 Beerse, België | EU/1/20/1525 | Injekcinė suspensija | J07BX03 | 2021 3 11 |

—

Rinkodaros leidimo suteikimas (Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004 13 straipsnis): Priimta

Sprendimo data

Vaisto pavadinimas

INN (Tarptautinis nepatentuotas pavadinimas)

Rinkodaros leidimo turėtojas

Įrašo numeris Bendrijos vaistų registre

Farmacinė forma

ATC kodas (Anatominis terapinis cheminis kodas)

Pranešimo data

2021 3 11

COVID-19 Vaccine Janssen

COVID-19 vakcina (Ad26.COV2-S [rekombinantinė])

Janssen-Cilag International NV

Turnhoutseweg 30, 2340 Beerse, België

EU/1/20/1525

Injekcinė suspensija

J07BX03

2021 3 11

Norintieji susipažinti su nagrinėjamųjų vaistų vieša vertinimo ataskaita ir su ja susijusiais sprendimais, gali kreiptis į:

| European Medicines Agency |
| --- |
| Domenico Scarlattilaan 6 |
| 1083 HS Amsterdam |
| NETHERLANDS |

European Medicines Agency

Domenico Scarlattilaan 6

1083 HS Amsterdam

NETHERLANDS

---

(1)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2021 3 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 83/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 3 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 83/6

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M. 10043 —
  CDC/PBB/Capveriant)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 83/05)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „CAPVERIANT GmbH“ (toliau – „Capveriant“, Vokietija), |
| --- | --- |

—

„CAPVERIANT GmbH“ (toliau – „Capveriant“, Vokietija),

| — | „Deutsche Pfandbriefbank AG“ (toliau – PBB, Vokietija) ir |
| --- | --- |

—

„Deutsche Pfandbriefbank AG“ (toliau – PBB, Vokietija) ir

| — | „Caisse des dépôts et consignations“ (toliau – CDC, Prancūzija). |
| --- | --- |

—

„Caisse des dépôts et consignations“ (toliau – CDC, Prancūzija).

Įmonės PBB ir CDC įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą įmonės „Capveriant“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Capveriant“: įmonės PBB skaitmeninė platforma, suteikianti galimybę susisiekti viešojo sektoriaus subjektams, kuriems reikia finansavimo, ir paskolas bei obligacijas siūlantiems skolintojams; ši platforma 2018 m. įdiegta Vokietijos, o 2019 m. – Prancūzijos rinkoje. Ji taip pat teikia keletą papildomų paslaugų; |
| --- | --- |

—

„Capveriant“: įmonės PBB skaitmeninė platforma, suteikianti galimybę susisiekti viešojo sektoriaus subjektams, kuriems reikia finansavimo, ir paskolas bei obligacijas siūlantiems skolintojams; ši platforma 2018 m. įdiegta Vokietijos, o 2019 m. – Prancūzijos rinkoje. Ji taip pat teikia keletą papildomų paslaugų;

| — | PBB: PBB įmonių grupės, vykdančios su finansavimu susijusią bankininkystės veiklą, ypač komercinės paskirties nekilnojamojo turto ir viešojo sektoriaus finansavimo paslaugų srityse, kontroliuojančioji bendrovė. Įmonė PBB daugiausia teikia skolinimo paslaugas; |
| --- | --- |

—

PBB: PBB įmonių grupės, vykdančios su finansavimu susijusią bankininkystės veiklą, ypač komercinės paskirties nekilnojamojo turto ir viešojo sektoriaus finansavimo paslaugų srityse, kontroliuojančioji bendrovė. Įmonė PBB daugiausia teikia skolinimo paslaugas;

| — | CDC: Prancūzijos specialiosios paskirties viešasis subjektas, kartu su savo padaliniais sudarantis valstybinių įmonių grupę, kuri veikia viešojo intereso labui ir prisideda prie šalies ekonominės plėtros. Ši grupė teikia visuotinės svarbos paslaugas, kuriomis remiama Prancūzijos valstybės ir vietos valdžios institucijų vykdoma viešoji politika. Ji veikia dviejose pagrindinėse veiklos srityse: i) teikia viešąsias paslaugos ir vykdo visuotinės svarbos veiklą; ii) vykdo verslo veiklą atviroje rinkoje. |
| --- | --- |

—

CDC: Prancūzijos specialiosios paskirties viešasis subjektas, kartu su savo padaliniais sudarantis valstybinių įmonių grupę, kuri veikia viešojo intereso labui ir prisideda prie šalies ekonominės plėtros. Ši grupė teikia visuotinės svarbos paslaugas, kuriomis remiama Prancūzijos valstybės ir vietos valdžios institucijų vykdoma viešoji politika. Ji veikia dviejose pagrindinėse veiklos srityse: i) teikia viešąsias paslaugos ir vykdo visuotinės svarbos veiklą; ii) vykdo verslo veiklą atviroje rinkoje.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10043 – CDC/PBB/Capveriant

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2021 3 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 83/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 3 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 83/8

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10039 – Kronospan Holdings/M Kaindl)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 83/06)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Kronospan Holdings P.L.C.“ (Vokietija) (toliau – „Kronospan“), kontroliuojama įmonės „Peter Kaindl“; |
| --- | --- |

—

„Kronospan Holdings P.L.C.“ (Vokietija) (toliau – „Kronospan“), kontroliuojama įmonės „Peter Kaindl“;

| — | „M. Kaindl OG.“ (Austrija) (toliau – „M. Kaindl“), šiuo metu kolektyviai kontroliuojama įmonių „Peter Kaindl“ ir „Ines Benes-Kaindl“. |
| --- | --- |

—

„M. Kaindl OG.“ (Austrija) (toliau – „M. Kaindl“), šiuo metu kolektyviai kontroliuojama įmonių „Peter Kaindl“ ir „Ines Benes-Kaindl“.

„Kronospan“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą įmonės „M. Kaindl“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Kronospan“ visame pasaulyje gamina ir parduoda medienos skydus ir jų apdailos produktus; |
| --- | --- |

—

„Kronospan“ visame pasaulyje gamina ir parduoda medienos skydus ir jų apdailos produktus;

| — | „M. Kaindl“ veikia medienos medžiagų, įskaitant neapdirbtas ir dengtas smulkinių plokštes, neapdirbtas ir dengtas vidutinio tankio plaušo plokštes (MDF), didelio tankio plaušo plokštes (HDF), laminuotąją grindų dangą, komponentus ir apdailos laminatą, rinkose. |
| --- | --- |

—

„M. Kaindl“ veikia medienos medžiagų, įskaitant neapdirbtas ir dengtas smulkinių plokštes, neapdirbtas ir dengtas vidutinio tankio plaušo plokštes (MDF), didelio tankio plaušo plokštes (HDF), laminuotąją grindų dangą, komponentus ir apdailos laminatą, rinkose.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10039 — Kronospan Holdings/M Kaindl

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2021 3 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 83/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 3 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 83/9

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 83/07)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Deme Concessions NV“ (toliau – „Deme Concessions“, Belgija), |
| --- | --- |

—

„Deme Concessions NV“ (toliau – „Deme Concessions“, Belgija),

| — | „Caisse des Dépôts et des Consignations“ (toliau – CDC, Prancūzija), |
| --- | --- |

—

„Caisse des Dépôts et des Consignations“ (toliau – CDC, Prancūzija),

| — | Oksitanijos, Pirėnų ir Viduržemio jūros regionas (toliau – Oksitanijos regionas, Prancūzija), |
| --- | --- |

—

Oksitanijos, Pirėnų ir Viduržemio jūros regionas (toliau – Oksitanijos regionas, Prancūzija),

| — | Por la Nuvelis (toliau – Por la Nuvelis, Prancūzija), Oksitanijos regionui priklausantis prekybos uostas. |
| --- | --- |

—

Por la Nuvelis (toliau – Por la Nuvelis, Prancūzija), Oksitanijos regionui priklausantis prekybos uostas.

„Deme Concessions“ (per investicinę bendrovę „Nou Vela“), CDC ir Oksitanijos regionas per mišraus kapitalo vienafunkcę bendrovę įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą Por la Nuvelio prekybos uosto eksploatavimo veiklos kontrolę.

Koncentracija vykdoma sudarant viešųjų paslaugų koncesijos sutartį.

2.

| — | „Deme Concessions“: jūrų infrastruktūros srities koncesijos valdymas; |
| --- | --- |

—

„Deme Concessions“: jūrų infrastruktūros srities koncesijos valdymas;

| — | CDC: viešosios paskolos ir investicijos, taip pat privatieji valdymo fondai, kuriems valdžios institucijos ketina suteikti ypatingą apsaugą; |
| --- | --- |

—

CDC: viešosios paskolos ir investicijos, taip pat privatieji valdymo fondai, kuriems valdžios institucijos ketina suteikti ypatingą apsaugą;

| — | Oksitanijos regionas: Prancūzijos teritorinė bendrija, kuriai priklauso Por la Nuvelio prekybos uostas; |
| --- | --- |

—

Oksitanijos regionas: Prancūzijos teritorinė bendrija, kuriai priklauso Por la Nuvelio prekybos uostas;

| — | Por la Nuvelis: Oksitanijos regionui priklausantis prekybos uostas, kurį šiuo metu valdo Odo prekybos ir pramonės rūmai. |
| --- | --- |

—

Por la Nuvelis: Oksitanijos regionui priklausantis prekybos uostas, kurį šiuo metu valdo Odo prekybos ir pramonės rūmai.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles

BELGIQUE

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2021 3 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 83/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 3 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 83/11

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2021/C 83/08)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„COSTIÈRES DE NÎMES“

PDO-FR-A0161-AM01

Pranešimo data: 2020 12 8

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Vynuogių veislės

Vertinant kiekvienos spalvos vyno gamybai naudojamas vynuogių veisles atsižvelgiama į visus vynuogyno sklypus, kuriuose auginamos SKVN „Costières de Nîmes“ vynui gaminti skirtos vynuogės.

Saugomos kilmės vietos nuorodos apsaugos ir valdymo organizacija pageidauja įterpti su mažais ūkiais, negalinčiais tenkinti vynuogių veislių dalių vynuogyne taisyklių, susijusią nuostatą. Taip, išskyrus specifikacijoje nustatytas rožiniams vynams gaminti naudojamų baltųjų vynuogių veislių dalių taisykles, dalių taisyklės netaikomos patiems iš savo išaugintos produkcijos vyno negaminantiems vynuogių augintojams, kurių saugomos kilmės vietos nuorodai „Costières de Nîmes“ skirtas bendras dirbamas (visų spalvų vynuogių veislių kartu) vynuogyno plotas nustatytoje iš sklypų sudarytoje vietovėje yra mažesnis nei 1,5 hektaro.

2.   Vynuogyno priežiūra

Siekiant išsaugoti vietovės pagrindinio elemento – dirvožemio – savybes, įtraukiami ir kiti, su agrarinėmis aplinkosaugos priemonėmis susiję auginimo būdai:

| — | draudžiamas cheminis ir mechaninis piktžolių naikinimas sklypo pakraščiuose, |
| --- | --- |

—

draudžiamas cheminis ir mechaninis piktžolių naikinimas sklypo pakraščiuose,

| — | draudžiamas cheminis piktžolių naikinimas visame sklype, |
| --- | --- |

—

draudžiamas cheminis piktžolių naikinimas visame sklype,

| — | tręšimas dirbtinėmis mineralinėmis azoto trąšomis ribojamas iki 30 vienetų hektarui per metus, |
| --- | --- |

—

tręšimas dirbtinėmis mineralinėmis azoto trąšomis ribojamas iki 30 vienetų hektarui per metus,

| — | draudžiama pasodintus vynmedžius dengti polietileno plėvele. |
| --- | --- |

—

draudžiama pasodintus vynmedžius dengti polietileno plėvele.

3.   Rožinių vynų analitiniai standartai

Pakeičiamas rožinių vynų spalvos sodrumas – spalvos sodrumo vertė turi būti ne didesnė nei 2. Nustatyta žemiausia 0,5 spalvos sodrumo riba išbraukiama, kad būtų galima gaminti blyškesnės spalvos vynus, kurių tikisi vartotojai rinkoje ir kurie atitinka SKVN žymimų vynų savybes.

4.   Pereinamojo laikotarpio priemonės

Išbraukiamos nebegaliojančios pereinamojo laikotarpio priemonės. Tai nuostatos, susijusios su vynuogių veislių taisyklių ir didžiausio vidutinio vynmedžių skaičiaus sklype suderinimo grafiku; jas buvo numatyta taikyti iki 2018 m. derliaus nuėmimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Costières de Nîmes

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Raudonieji vynai

Nuoroda „Costières de Nîmes“ žymimi neputojantys raudonieji, rožiniai ir baltieji vynai.

Raudonųjų vynų obuolių rūgšties kiekis išpilstymo metu yra ne didesnis nei 0,4 g/l.

| — | Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis išpilstymo metu ne didesnis kaip:






  — | raudonųjų vynų, kurių natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais ne didesnė kaip 14 % – 3 g/l; |
| --- | --- | --- |

—

Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis išpilstymo metu ne didesnis kaip:

—

raudonųjų vynų, kurių natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais ne didesnė kaip 14 % – 3 g/l;

| — | raudonųjų vynų, kurių natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais didesnė nei 14 % – 4 g/l. |
| --- | --- |

—

raudonųjų vynų, kurių natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais didesnė nei 14 % – 4 g/l.

| — | Šių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 11,5 %. |
| --- | --- |

—

Šių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 11,5 %.

| — | Po fermentavimo pienarūgščiu rūgimu raudonųjų vynų pakeistasis spalvos sodrumas yra ne mažesnis kaip 6. |
| --- | --- |

—

Po fermentavimo pienarūgščiu rūgimu raudonųjų vynų pakeistasis spalvos sodrumas yra ne mažesnis kaip 6.

| — | Raudonųjų vynų bendrojo rūgštingumo ir lakiojo rūgštingumo vertės atitinka nustatytąsias Sąjungos teisės aktuose. |
| --- | --- |

—

Raudonųjų vynų bendrojo rūgštingumo ir lakiojo rūgštingumo vertės atitinka nustatytąsias Sąjungos teisės aktuose.

| — | Raudonieji vynai daugiausia gaminami iš ‘Grenache N’, ‘Mourvèdre N’ ir ‘Syrah N’ veislių vynuogių. |
| --- | --- |

—

Raudonieji vynai daugiausia gaminami iš ‘Grenache N’, ‘Mourvèdre N’ ir ‘Syrah N’ veislių vynuogių.

Daugiausia iš ‘Grenache N’ ir ‘Syrah N’ veislių vynuogių pagaminti raudonieji vynai yra tikras gamintojų žinių ir patirties atspindys. Jauniems vynams būdingi raudonų vaisių ir uogų aromatai. Šie vynai gali būti kurį laiką brandinami – tuomet atsiskleidžia aštresnės ir labiau augalinės natos. Elegantiški, tačiau struktūra ir pusiausvyra pasižymintys vynai priklauso plačiai Ronos slėnio vynų grupei.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 140 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

140

Rožiniai vynai

| — | Šių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 11,5 %. |
| --- | --- |

—

Šių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 11,5 %.

| — | Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis išpilstymo metu ne didesnis kaip 4 g/l. |
| --- | --- |

—

Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis išpilstymo metu ne didesnis kaip 4 g/l.

| — | Rožinių vynų pakeistasis spalvos sodrumas yra ne didesnis kaip 2. |
| --- | --- |

—

Rožinių vynų pakeistasis spalvos sodrumas yra ne didesnis kaip 2.

| — | Išskyrus lakiojo rūgštingumo ir sieros dioksido normas, kitos analitinės savybės atitinka ES teisės aktus. |
| --- | --- |

—

Išskyrus lakiojo rūgštingumo ir sieros dioksido normas, kitos analitinės savybės atitinka ES teisės aktus.

| — | Rožiniai vynai daugiausia gaminami iš ‘Grenache N’, ‘Mourvèdre N’ ir ‘Syrah N’ veislių vynuogių. |
| --- | --- |

—

Rožiniai vynai daugiausia gaminami iš ‘Grenache N’, ‘Mourvèdre N’ ir ‘Syrah N’ veislių vynuogių.

Rožiniai vynai dažniausiai būna ryškios spalvos, labai gaivūs ir kartu turtingo, ilgai burnoje išliekančio aromato. Jiems būdingi raudonų uogų ir džiovintų vaisių aromatai.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 14,28 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 180 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

14,28

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

180

Baltieji vynai

| — | Šių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 11,5 %. |
| --- | --- |

—

Šių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 11,5 %.

| — | Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis išpilstymo metu ne didesnis kaip 4 g/l. |
| --- | --- |

—

Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis išpilstymo metu ne didesnis kaip 4 g/l.

| — | Išskyrus lakiojo rūgštingumo ir sieros dioksido normas, kitos analitinės savybės atitinka ES teisės aktus. |
| --- | --- |

—

Išskyrus lakiojo rūgštingumo ir sieros dioksido normas, kitos analitinės savybės atitinka ES teisės aktus.

| — | Baltieji vynai paprastai gaminami iš ‘Grenache blanc B’, ‘Marsanne B’ ir ‘Roussanne B’ veislių vynuogių. Jie subalansuoti, maloniai rūgštūs, skleidžia baltų žiedų ir citrusinių vaisių ar vaisių baltu minkštimu aromatus.






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 14,28 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 180 |

—

Baltieji vynai paprastai gaminami iš ‘Grenache blanc B’, ‘Marsanne B’ ir ‘Roussanne B’ veislių vynuogių. Jie subalansuoti, maloniai rūgštūs, skleidžia baltų žiedų ir citrusinių vaisių ar vaisių baltu minkštimu aromatus.

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

14,28

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

180

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Specifiniai vynininkystės metodai

Auginimo praktika

Mažiausias vynuogyno tankumas – 4 000 vynmedžių sodinių viename hektare. Atstumas tarp eilių negali būti didesnis nei 2,5 m, o atstumas tarp augalų toje pačioje eilėje turi būti ne mažesnis nei 0,8 m.

Kiekvienam sodiniui skirtas didžiausias plotas – 2,50 kv. m. Toks plotas gaunamas atstumą tarp eilių padauginus iš tarpų tarp sodinių.

| — | Vynmedžiai genimi iki gegužės 1 d. |
| --- | --- |

—

Vynmedžiai genimi iki gegužės 1 d.

| — | Vynmedžiai genimi trumpai, ant sodinio paliekant ne daugiau kaip 6 ataugas. Ant kiekvienos ataugos būna ne daugiau kaip 2 pumpurai. Vis dėlto Royat kordono metodu auginamus vynmedžius galima genėti ant sodinio paliekant 10 ataugų, turinčių po vieną pumpurą. |
| --- | --- |

—

Vynmedžiai genimi trumpai, ant sodinio paliekant ne daugiau kaip 6 ataugas. Ant kiekvienos ataugos būna ne daugiau kaip 2 pumpurai. Vis dėlto Royat kordono metodu auginamus vynmedžius galima genėti ant sodinio paliekant 10 ataugų, turinčių po vieną pumpurą.

| — | ‘Syrah N’ veislės vynmedžiai gali būti genimi vienpečiu Guyot metodu, ant kiekvieno vynmedžio paliekant ne daugiau kaip 10 pumpurų; ant ilgosios šakos turi būti ne daugiau kaip 6 pumpurai. Taip pat paliekamos 1 arba 2 ataugos, turinčios ne daugiau kaip po 2 pumpurus. |
| --- | --- |

—

‘Syrah N’ veislės vynmedžiai gali būti genimi vienpečiu Guyot metodu, ant kiekvieno vynmedžio paliekant ne daugiau kaip 10 pumpurų; ant ilgosios šakos turi būti ne daugiau kaip 6 pumpurai. Taip pat paliekamos 1 arba 2 ataugos, turinčios ne daugiau kaip po 2 pumpurus.

Vynuogyną leidžiama laistyti.

Specifinis vynininkystės metodas

Gaminant rožinius vynus draudžiama taikyti apdorojimą medžio anglimis, nepriklausomai nuo to, ar jos būtų naudojamos vienos, ar mišiniuose su kitais preparatais.

Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

b)   Didžiausias gamybos kiekis

Raudonieji ir rožiniai vynai

66 hektolitrai iš hektaro

Baltieji vynai

70 hektolitrų iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius imamas, vyndaryste užsiimama, vynai gaminami šiose Garo departamento komunose: Aubord, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Bernis, Bezouce, Bouillargues, Le Cailar, Caissargues, Garons, Générac, Jonquières-Saint-Vincent, Lédenon, Manduel, Meynes, Milhaud, Nîmes, Redessan, Rodilhan, Saint-Gilles, Sernhac, Uchaud, Vauvert, Vestric-et-Candiac.

7.   Pagrindinė (-ės) vyninių vynuogių veislė (-ės)

‘Grenache N’

‘Grenache blanc B’

‘Marsanne B’

‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’

‘Roussanne B’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Geografinės vietovės duomenys

„Costière“, kur plyti saugomos kilmės vietos nuorodos „Costières de Nîmes“ geografinė vietovė, yra akmenuotą, vietomis kiek nelygią tarp Vistranko (Nimo depresijos, per kurią teka Vistras) šiaurės vakaruose, Garo ir Ronos lygumų rytuose ir Kamargo lygumos pietuose įsispraudusią plokštikalnę nusakantis terminas. Ši neaukštų kalvų eilėmis nusėta plokštikalnė driekiasi maždaug 40 kilometrų iš šiaurės rytų į pietvakarius ir yra penkiolikos kilometrų pločio. Šitaip apibrėžtą geografinę vietovę sudaro 24 Garo departamento komunų teritorija.

Viduržemio jūros klimatas labai saulėtas, saulė šviečia vidutiniškai 2 700 valandų per metus. Taip pat jam būdingi sausi vasaros laikotarpiai. Klimatui įtaką daro iš Ronos slėnio pučiantis šaltas, sausas ir dažnai stiprus šiaurės vėjas mistralis, tačiau vietovę glosto ir iš visai greta plytinčio Kamargo atplūstantis gaivus jūros brizas, kurį į „costière“ atgabena kylančio akmenuotos dirvos įkaitinto oro konvekcija. Šis šaltą vėją švelninantis brizas padidina dienos ir nakties temperatūros skirtumus.

Terciaro pabaigoje ir kvartero pradžioje Ronos baseiną vagojo galingos upės, nešančios didžiulius kiekius sąnašų, kurias dabar matome su raudonu priemoliu sumišusio žvirgždo klodų pavidalu. Šis aukščiausias ir seniausias sluoksnis sudaro „costière“ pagrindą ir lemia jo vientisumą, nepaisant dydžio, dėl kurio jis pelnė didžiausios Europoje viršutinio plioceno ir apatinio pleistoceno terasos vardą. Dirvožemio sluoksnis ganėtinai gilus, labai akmeningas, daugiau ar mažiau raudonas, priklausomai nuo to, kaip giliai prasiskverbė paviršinių vandenų gabenamas molis. Jis gerai išlaiko drėgmę, tačiau neužmirksta ir greitai įšyla.

Produktų kokybės ir savybių ryšys

Praėjusio amžiaus 3-iajame dešimtmetyje gamintojai įsteigė profesinę sąjungą, siekdami nustatyti „Vins des Costières“ vynų gamybos vietovę. 1942 m. buvo pateikta paraiška pripažinti aukštos kokybės vynų kilmės vietos nuorodą, vėliau, 1986 m. – saugomos kilmės vietos nuorodą, kurios pavadinimas pradžioje buvo „Costières du Gard“, o nuo 1989 m. – „Costières de Nîmes“, apimantis terminą, kuriuo vadinama geografinės vietovės pamatą sudaranti terasa.

Ties Langedoko ir Ronos slėnio riba plytintis ir piečiausią slėnio dalį užimantis vynuogynas apima maždaug 4 500 hektarų plotą, jame vidutiniškai pagaminama 220 000 hektolitrų raudonųjų vynų (55 % produkcijos), rožinių vynų (40 % produkcijos) ir šiek tiek baltųjų vynų. Vyną gamina 15 kooperatinių ir apie šimtą privačių vyno daryklų.

Ketvirtadalis pagamintos produkcijos parduodama už šalies ribų, o beveik pusė šio kiekio – ne Europos Sąjungoje, visų pirma Kanadoje.

Priežastiniai ryšiai

Unikalioje istorinėje ir geografinėje padėtyje ties riba tarp dviejų vyno civilizacijos lopšių – Langedoko ir Provanso, apsupta turtingos istorijos ir kultūros Nimo, Bokero, Sen Žilio miestų, apatinės kreidos gūbrių papėdėje ant vietovės vientisumą užtikrinančios viršutinio plioceno ir apatinio pleistoceno terasos plytinti „costière“ teritorija turi viską, ko galėjo prireikti gamintojų bendruomenei, kad jie, pasitelkdami vynų kokybę puoselėjančias tradicines žinias ir patirtį, pabrėžtų savo produkcijos originalumą.

Šioje produkcijoje išryškėjančios gamtinių veiksnių nulemtos savybės išsaugomos dėl vyndarių skrupulingai taikomų specifikacijoje įtvirtintų derliaus ėmimo ir gabenimo taisyklių.

Vynuogėms auginti skirti sklypai yra terasose, kurių dirvožemį sudaro su smėlingu pagrindu susimaišęs viršutinio plioceno ir apatinio pleistoceno žvirgždas, vietinių vadinamas „gress“. Šių sklypų dirvožemis yra optimaliai laidus ir tinkamai aprūpinamas vandeniu dėl dažnai sutinkamo vietinių „gapans“ vadinamo molio sluoksnio, kuris, būdamas giliai, sulaiko vandenį, tad sausomis ir karštomis vasaromis vynmedžiai gali netrukdomai nokinti derlių.

Žvirgždo, kuris dažnai būna įvairaus rupumo, sluoksnis kaupia dienos šilumą ir naktį ją atiduoda. Tad dieną pakylanti oro temperatūra sukelia šiluminius skirtumus, kurie sustiprina oro konvekciją ir pritraukia iš Kamargo pučiantį jūros brizą. Geografinės vietovės klimato savybės ir taip padidėję temperatūros svyravimai leidžia išsaugoti vynuogių gaivumą ir aromatų gausą, o vasaros sausra ir karštis padeda uogoms gerai sunokti. Visi šie gamtiniai veiksniai drauge su dažnai pučiančiu mistraliu, padedančiu uogoms sukaupti daug cukraus ir neleidžiančiu plisti grybinėms ligoms, leido vyno gamybai gerai įsitvirtinti geografinėje vietovėje.

Kruopščiai vynuogėms auginti parinkti sklypai, tradicinės peržiūrėtos vynuogių veislės leidžia vyndarių bendruomenei dalijantis kolektyvinėmis žiniomis ir patirtimi, kurios, beje, netrukdo atsiskleisti individualumui, išlaikyti produkcijos kokybę.

Siekdami gerinti vynų įvaizdį ir apsaugoti geografinę vietovę, platindami informaciją apie joje sukauptų gamybos žinių ir patirties kokybę, besirūpindami gyvenamąja aplinka ir taip išnaudodami kraštovaizdį kaip vietovės plėtros ir gerinimo priemonę, siekdami išsaugoti gamtos išteklius ir išlaikyti gyvūnijos ir augalijos įvairovę, visi procese dalyvaujantys partneriai parengė ir 2007 m. liepos 5 d. pasirašė Kraštovaizdžio ir aplinkosaugos chartiją, o 2009 m. kovą ji buvo prijungta prie Tarptautinės Fontevro chartijos.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą nustatyta arčiausiai esanti vyndarystės ir vynų gaminimo vietovė apima toliau nurodytų komunų teritoriją:

| — | Ronos deltos departamentas: Arles, Saintes-Maries-de-la-Mer, Tarascon; |
| --- | --- |

—

Ronos deltos departamentas: Arles, Saintes-Maries-de-la-Mer, Tarascon;

| — | Garo departamentas: Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Boissières, Cabrières, Calmette, Caveirac, Clarensac, Codognan, Collias, Comps, Dions, Estezargues, Fournès, Fourques, Gajan, Langlade, Marguerittes, Montfrin, Nages-et-Solorgues, Parignargues, Poulx, Remoulins, Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Gervasy, Saint-Hilaire d’Ozilhan, Saint-Laurent-d’Aigouze, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard. |
| --- | --- |

—

Garo departamentas: Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Boissières, Cabrières, Calmette, Caveirac, Clarensac, Codognan, Collias, Comps, Dions, Estezargues, Fournès, Fourques, Gajan, Langlade, Marguerittes, Montfrin, Nages-et-Solorgues, Parignargues, Poulx, Remoulins, Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Gervasy, Saint-Hilaire d’Ozilhan, Saint-Laurent-d’Aigouze, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard.

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

| a) | Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:






  — | įtraukta į kadastrą; |
| --- | --- | --- |

a)

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:

—

įtraukta į kadastrą;

| — | nurodyta derliaus deklaracijoje. |
| --- | --- |

—

nurodyta derliaus deklaracijoje.

| b) | Saugoma kilmės vietos nuoroda žymimų vynų etiketėje gali būti nurodomas didesnis geografinis vienetas „Vignobles de la Vallée du Rhône“, jei laikomasi atitinkamų nuorodos apsaugos ir valdymo organizacijų pasirašytos sutarties sąlygų. |
| --- | --- |

b)

Saugoma kilmės vietos nuoroda žymimų vynų etiketėje gali būti nurodomas didesnis geografinis vienetas „Vignobles de la Vallée du Rhône“, jei laikomasi atitinkamų nuorodos apsaugos ir valdymo organizacijų pasirašytos sutarties sąlygų.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-30696315-75fd-4fdf-9d25-7274e3e529db

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 2021 3 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 83/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 3 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 83/17

---

Vyno sektoriaus produkto specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 97 straipsnio 3 dalyje, paskelbimas

(2021/C 83/09)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SPECIFIKACIJOS SĄJUNGOS LYGMENS PAKEITIMO PARAIŠKA

„RECAȘ“

PDO-RO-A0027-AM01

Paraiškos data: 2019 4 9

1.   Pareiškėjas ir teisėtas interesas

„Vie Vin Recaș Timiș Professional Association“ („AVV Recaș“)

2.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos antraštinė (-ės) dalis (-ys)

| ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☐

Produkto pavadinimas

| ☒ | Vynuogių produkto kategorija |
| --- | --- |

☒

Vynuogių produkto kategorija

| ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☒

Ryšys su geografine vietove

| ☐ | Prekybos apribojimai |
| --- | --- |

☐

Prekybos apribojimai

3.   Pakeitimo aprašymas ir priežastys

3.1.   Įtraukiama nauja rūšinio putojančio vyno produkto kategorija

Aprašymas ir pagrindimas

Įtraukta nauja rūšinio putojančio vyno produkto kategorija.

Atitinkamai iš dalies pakeistas produkto specifikacijos I skirsnis ir bendrojo dokumento 1.3 skirsnis.

Pastaraisiais metais buvo stebima putojančio vyno gamyba iš bazinių vynų, siekiant gauti rūšinius putojančius vynus iš Rekašo vietovėje užauginamų vynuogių. Kokybės sertifikavimo komitetai atliko daug kilmės vietos nuoroda pažymėtų vynų vertinimų, atsižvelgdami į tai, kad šioje vietovėje gaminamų bazinių vynų gamybai būdingos savybės atitinka neputojančio vyno, gaminamo šioje vietovėje iš vynuogių, auginamų Rekašo vietovės dirvožemyje, savybes ir pasižymi vietovės kokybės savybėmis.

Tradicinis rūšinių putojančių vynų gamybos metodas buvo pradėtas taikyti nacionaliniu lygmeniu, tačiau Rekašo vietovėje rūšiniai putojantys vynai buvo gaminami tik retkarčiais. Kadangi rūšiniams putojantiems vynams gaminti naudotos vynuogių veislės anksčiau nebuvo auginamos Rekaše, sodinimas pradėtas tik tada, ir tik 2011 m. derlius pirmą kartą buvo įvertintas siekiant sertifikuoti bazinį vyną, skirtą rūšiniams putojantiems vynams gaminti.

Po to, kai vyno gamyklų technologijos buvo pertvarkytos naudojant šiuolaikinę įrangą, buvo pradėtas taikyti tradicinis rūšinių putojančių vynų gamybos metodas, siekiant sukurti šios rūšies produktą ir patenkinti jo paklausą rinkoje.

Stebėsenos laikotarpiu kilmės vietos nuoroda „Recaș“ žymimoje (Rekašo) vietovėje iš bazinių vynų, pagamintų iš ten užaugintų vynuogių, pagaminti putojantys vynai gavo apdovanojimų nacionaliniuose ir tarptautiniuose konkursuose (Concours Mondial Bruxelles 2012, 2013 ir 2014 m., sidabro medalis už vyną „Bendis Brut Rose“ 2011 m., „Bendis“ 2012 m. ir „Bendis Brut Rose“ 2013 m.; Effervescens du Monde 2013 m., Prancūzija, Medaille d’Argent už „Bendis Brut“ 2012 m. ir Wine Tasting International Summer Wines International Summer Wines 2012 (Maincas, Vokietija) „Bendis“ 2011 m. apdovanotas trimis žvaigždutėmis), kurie patvirtino jų kokybę ir pabrėžė rekomendaciją juos įtraukti į specifikaciją.

Įvedus naujas SKVN „Recaș“ žymimo rūšinio putojančio vyno, kuriam būdingas vaisingumas ir ypač rūgštingumas bei ryškus gaivumas, kategorijas visapusiškai išnaudojamas Rekašo vietovės dirvožemio ir klimato potencialas, taip pat vartotojo dėmesys atkreipiamas į vynų savybes, kurias lemia iš Rekašo geografinės vietovės, turinčios specifinį klimatą, kuris skiriasi nuo kitų Rumunijos vynuogių auginimo regionų klimato, gaunama žaliava.

Vynas gaminamas iš veislių ‘Fetească Regală’, ‘Mustoasă de Măderat’ ir ‘Chardonnay’ vynuogių. Rūšiniams putojantiems vynams gaminti naudojamos veislės ‘Pinot Gris’, ‘Traminer Roz’, ‘Pinot Noir’, ‘Burgund Mare’, ‘Cadarcă’, ‘Syrah’ ir ‘Fetească Neagră’.

3.2.   Įtraukiamos naujos vyno kategorijos (rūšinio putojančio vyno) analitinės savybės

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacija papildyta įtraukiant analitines rūšinių putojančių vynų savybes, kad būtų galima apibūdinti šios naujai nustatytos kategorijos parametrus.

Todėl iš dalies pakeistas specifikacijos XI skyriaus a punktas ir bendrojo dokumento 1.4 skirsnis.

3.3.   Nurodomos naujos vyno kategorijos (rūšinio putojančio vyno) juslinės savybės

Aprašymas ir pagrindimas

Įtraukus rūšinius putojančius vynus, buvo pridėtos rūšinių putojančių vynų juslinės savybės (susijusios su išvaizda, aromatu ir skoniu), nes jas būtina apibūdinti, kai pridedama nauja vyno kategorija.

Todėl iš dalies pakeistas specifikacijos XI skyriaus b punktas ir bendrojo dokumento 1.4 skirsnis.

3.4.   Iš dalies pakeista vyno išeiga padidinant didžiausią išeigą

Aprašymas ir pagrindimas

Siekiant prisitaikyti prie gamybos metodų, suteikiančių galimybę gaminti aukštos kokybės putojančius vynus, padidintas veislėms, auginamoms vietovėje, kurioje gaminami neputojantys vynai ir rūšiniai putojantys vynai, nustatytas vynuogių auginimo produktyvumas.

Todėl iš dalies pakeisti specifikacijos V ir VI skirsniai ir bendrojo dokumento 1.5.2 skirsnis.

Pakeitimas susijęs su pasikeitusiu vietovės vynuogynų tankumu, kuris laikui bėgant buvo pakeistas iš mažesnio į didesnį tankumą dėl atsodinimo ir restruktūrizavimo programų įgyvendinimo, taip pat dėl darbų, susijusių su šiuo procesu, siekiant įdiegti visišką mechanizavimą.

Gaminant SKVN „Recaș“ žymimus vynus nustatytų ribų vietovėje dėl ilgesnių sodinimo atstumų (2 222–2 778 augalų/ha) buvo naudojami mažo augalų tankumo/ha vynuogynai ir seni klonai, turintys mažą vynuogių derlingumo ir kokybės potencialą, tačiau nuo 2007 m. daug vietovės vynuogynų sodinami iš naujo nustatytu augalų tankiu, siekiant užtikrinti visišką mechanizavimą, kartu naudojant pakankamai greitai augančias veisles, kad būtų užtikrintas didesnis vaisių derlius ir išlaikytas saugomos kilmės vietos nuorodai būdingas kokybės lygis.

Siekiant prisidėti prie derliaus didinimo, skirtingais penkerių ir trejų metų iš eilės laikotarpiais buvo stebimas vidutinis Rekašo vietovės derlius, priklausomai nuo leidžiamų auginti vynuogių veislių specifinių savybių, siekiant tiksliai nustatyti, koks galėtų būti tinkamas didžiausias jų produktyvumo lygis vynų, žymimų SKVN (saugoma kilmės vietos nuoroda) „Recaș“, kokybei užtikrinti.

Sodinamos veislės paprastai yra vietinės veislės, tačiau taip pat yra ir klonų, kurie yra daug vertingesni už standartines veisles ir kurių potencialas išreiškiamas vynais, pagamintais naudojant modernizuotas technologijas.

Visų pirma veislių ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ ir ‘Alicante Bouschet’ vynuogių derlius yra didesnis dėl vynuogių kekių dydžio ir sulčių, gaunamų iš vynuogių uogų vakuolių, kiekio.

3.5.   Specifinių metodų, taikomų naujai vyno kategorijai (rūšiniam putojančiam vynui) gauti, papildymai

Aprašymas ir pagrindimas

Į specifikaciją įtraukiama specifinė praktika, taikoma naujai rūšinių putojančių vynų kategorijai gauti, nes pridedama ši nauja produktų kategorija.

Iš dalies pakeistas specifikacijos IX skirsnis ir bendrojo dokumento 1.5.1 skirsnis.

3.6.   Kai kurių neprivalomų nuorodų, susijusių su specifine technologija, naudojama naujai įtrauktai vyno kategorijai (rūšiniam putojančiam vynui) gauti, įtraukimas į ženklinimą

Aprašymas ir pagrindimas

Naujos kategorijos vyno (rūšinio putojančio vyno) specifikacija (ženklinimo sąlygos) papildyta neprivaloma nuoroda į specifines technologijas, naudojamas šios kategorijos vynui gauti, nes jos turi įtakos tam, kaip vartotojai vertina putojantį vyną „Recaș“ ir siejamos su saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN) reputacija.

Atitinkamai iš dalies pakeistas specifikacijos XII skyrius ir bendrojo dokumento 1.9 skirsnis.

3.7.   Įtraukiamos neputojantiems vynams gaminti patvirtintos naujos vyninių vynuogių veislės

Aprašymas ir pagrindimas

Į pagrindinių veislių sąrašą įtrauktos naujos neputojantiems vynams gaminti patvirtintos vynuogių veislės.

Todėl iš dalies pakeistas specifikacijos IV skirsnis ir bendrojo dokumento 1.7 skirsnis.

Pakeitimas būtinas siekiant išnaudoti veislių aromatines savybes, išsaugoti SKVN „Recaș“ reputaciją ir šia nuoroda žymimų veislių įvairovę gaminant tiek neputojančius, tiek rūšinius putojančius vynus. Šios veislės auginamos vynuogynuose, kuriems taikoma vynuogynų pertvarkymo ir restruktūrizavimo programa.

Naujai įvestos veislės buvo atrinktos atlikus kruopštų Rumunijos rinkos tyrimą – rinka pradėjo vystytis ir didėjo niša vietinėms veislėms ir mažiau taninų turinčioms bei didesniu vaisiškumu pasižyminčioms veislėms. Įvairinant veisles galima plačiau apibūdinti rūšinių neputojančių ir putojančių vynų „Recaș“ kompleksiškumą, išraiškingumą ir originalumą, kaip jau buvo apibūdinti šiame vynuogių auginimo regione bent nuo 1318 m. gaminami neputojantys vynai.

Todėl, nors tokios rumuniškos vynuogių veislės kaip ‘Fetească Albă’, ‘Tămâioasă Românească’ ir ‘Negru de Drăgășani’ pabrėžia Rekašo vietovės dirvožemio svarbą, ‘Viognier’ ir ‘Traminer roz’ veislių vynuogės išryškina pirminių gėlių, šviežių vaisių ir kaulavaisių (abrikosų ir baltųjų persikų) aromatų kompleksiškumą, būdingą vynams „Recaș“, atkuriant ‘Alicante Bouschet’ veislės vaidmenį labiau išryškės aukščiausios rūšies raudonųjų vynų intensyvi spalva. ‘Cabernet Franc’ veislės vynuogių mišinio, iš kurio gaminami švelnūs ir kompleksiški vynai, naudojimas yra tolesnis žingsnis siekiant kuo geriau išnaudoti Rumunijos vakarinio vynuogių auginimo regiono ypatumus.

3.8.   Technologinės praktikos, taikomos naujai vyno kategorijai (rūšiniam putojančiam vynui) gauti, nurodymas

Aprašymas ir pagrindimas

Į specifikaciją įtraukiama informacija apie specifines technologijas, naudojamas naujai rūšinių putojančių vynų kategorijai gauti, nes įtraukiama ši nauja produktų kategorija.

Produkto specifikacijos IX skyrius buvo iš dalies pakeistas, tačiau bendrasis dokumentas nekeičiamas.

3.9.   Naujos vyno kategorijos (rūšinio putojančio vyno) ryšio su geografine vietove nuoroda

Aprašymas ir pagrindimas

Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi teisės aktų dėl naujos vyno kategorijos (rūšinio putojančio vyno) įtraukimo, specifikacija papildoma taip, kad teisės aktuose numatytas ryšys su geografine vietove būtų pakankamai išsamiai aprašytas ir rūšinio putojančio vyno kategorijai.

Todėl iš dalies pakeistas specifikacijos II skirsnis ir bendrojo dokumento 1.8 skirsnis.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

RECAȘ

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 5. | Rūšinis putojantis vynas |
| --- | --- |

5.

Rūšinis putojantis vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Baltųjų vynų analitinės ir juslinės savybės

„Muscat Ottonel“: šiaudų geltonumo, žalsvai geltonos spalvos; tipiško malonaus muskato skonio, turinčio švelniai aksominį poskonį.

„Sauvignon“: žalsvai geltonos spalvos, subtilaus vynmedžių žiedų, šeivamedžio aromato; vaisiško, malonaus, ilgai išliekančio skonio.

„Pinot gris“: citrinos geltonumo spalvos, lauko žiedų kvapo; sodrus, intensyvus, charakteringas ir turintis atskirą prieskonių poskonį.

„Feteasca regala“: citrinos geltonumo spalvos, subtilaus ir gaivaus lauko žiedų aromato; vaisiško, išbaigto skonio.

„Riesling“ rūšies vynai („Riesling de Rhin“, „Riesling Italian“): šviesiai geltonos spalvos su žalsvais atspalviais, subtilaus, malonaus nokstančių vynuogių aromato; gyvo, vaisiško, savito, subalansuoto skonio, turintis malonų poskonį.

„Mustoasă de Măderat“: žalsvai geltonos spalvos, skaidrus, vaisiškas, turintis ypatingą ir aiškų žaliųjų obuolių aromatą, subtilus; pakankamai rūgštus, subalansuotas.

„Chardonnay“: auksiniai geltonos spalvos, būdingo akacijų aromato, kai yra šiek tiek brandintas turi šviežio sviesto ir medaus skonį; vientisas, švelnus, aksominis.

„Fetească albă“: šiaudų geltonumo, žalsvos spalvos, pusiau prasiskleidusių vynmedžių žiedų kvapo; harmoningas, natūraliai lengvas, kaip būdinga dėl rūgštingumo, kurį lemia žemutinio slėnio, kuriame auginamos vynuogės, vietovė.

„Tămâioasă românească“: auksiniai geltonos, žalsvos spalvos, turintis specifinį miros, smilkalų kvapą, taip pat poskonyje atsiskleidžia akacijos ir liepų medaus korio natos.

„Traminer roz“: turi ypatingą Damasko rožės žiedlapių ir prasiskleidusių liepžiedžių aromatą; salsvo skonio.

„Viognier“: žalsvai geltonos spalvos, skonyje atsiskleidžia dirvožemio minerališkumas; jazminų gėlių kvapo, nokstančio abrikoso pokvapio. subtiliai aštraus vaisiško skonio.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 15 |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 250 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

15

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

250

Raudonųjų vynų analitinės ir juslinės savybės

„Cabernet Sauvignon“: violetiniai raudonos, brandinant – plytų raudonos spalvos, aitriųjų paprikų, eukalipto, juodųjų razinų ir mėlynių aromato; žolelių skonio, pakankamai aitrus, brandintas statinėje, turintis subtilų vanilės poskonį.

„Merlot“: rubino raudonumo spalvos, slyvų, juodųjų serbentų ir aviečių aromato, aitrokas ir lengvai aksominis, brandinant atsiskleidžia mėtos ir kavos pokvapiai.

„Pinot noir“: rusvai raudonos spalvos, vyšnių, aviečių ir braškių aromato; brandinant įgyja razinų, šieno ir juodųjų pipirų aromatą.

„Fetească neagră“: granato raudonumo spalvos, žaliosios paprikos pokvapio, brandinimas suteikia juodųjų serbentų ir džiovintų slyvų aromatą, prideda harmonijos ir aiškų kvapą.

„Burgund mare“: tamsiai raudonos spalvos, prinokusių miško uogų – raudonųjų serbentų, gervuogių, mėlynių – aromato, subalansuotas, ilgai išliekantis, subalansuoti aitrūs taninai.

„Cadarcă“: prinokusių miško uogų – serbentų, spanguolių, gervuogių – aromato, švelnus, sausesnėmis sąlygomis gaminamas gvazdikėlių skonio vynas.

„Syrah“: ryškiai raudonos spalvos, pipirų aromato, juodųjų vyšnių skonio, šiek tiek aštrus, užbaigtas saldžiomis, aitriomis natomis.

„Novac“: ryškiai rubino raudonos, brandintas – plytų raudonumo spalvos, mėlynių, aitraus gvazdikėlių aromato puokštė, gerai integruoti taninai, švelniai rūgštus.

„Negru de Drăgăşani“: tamsiai raudonos spalvos, juodųjų vyšnių aromato, sunokusių mėlynių, švelnus skonis kai subrandintas, gerai integruotas rūgštingumas, ilgai išliekantis poskonis.

„Alicante Bouschet“: ‘Teinturier’ veislė, turinti antocianinų, iš kurios gaunami neutralūs labai intensyvios spalvos vynai.

„Cabernet Franc“: rubino raudonos spalvos, specifinių pernokusių miško uogų, augalų ir žolynų aromato, energingas, būdingas SKVN „Recaș“ žymimame regione.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 15 |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 200 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

15

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

200

Rūšinių putojančių vynų analitinės ir juslinės savybės

Rūšiniai putojantys vynai išsiskiria rafinuotumu, gaivumu, natūralumu, fermentacijos aromatais su žiedų, medaus, šiek tiek džiovinto šieno pokvapiais, autolizuotomis natomis, primenančiomis šiltą duoną.

| — | Išvaizda: nuo žalsvai geltonos iki šviesiai geltonos, žalsvai geltonos iki šiaudų geltonos spalvos, įvairaus intensyvumo baltieji ir raudonieji putojantys vynai – ryškūs ir turintys išliekančią putą, rožinis putojantis vynas – ryškus, su nedidele, ilgai išliekančia puta. |
| --- | --- |

—

Išvaizda: nuo žalsvai geltonos iki šviesiai geltonos, žalsvai geltonos iki šiaudų geltonos spalvos, įvairaus intensyvumo baltieji ir raudonieji putojantys vynai – ryškūs ir turintys išliekančią putą, rožinis putojantis vynas – ryškus, su nedidele, ilgai išliekančia puta.

| — | Kvapas: gaivus, švelnus, daugumos baltųjų vynų – gėlių; |
| --- | --- |

—

Kvapas: gaivus, švelnus, daugumos baltųjų vynų – gėlių;

| — | Skonis: rūgštus, švelnus, elegantiškas, gėlių, autolizuotas kvapas ir skonis (sausainiai, skrudinta duona). |
| --- | --- |

—

Skonis: rūgštus, švelnus, elegantiškas, gėlių, autolizuotas kvapas ir skonis (sausainiai, skrudinta duona).

SKVN „Recaș“ žymimiems rūšiniams putojantiems vynams gaminti naudojamos vyninių vynuogių veislės (‘Fetească regală’, ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Chardonnay’, ‘Pinot gris’, ‘Traminer roz’, ‘Pinot noir’, ‘Burgund mare’, ‘Cadarcă’, ‘Syrah’, ‘Fetească neagră’) apibūdinamos kaip sodrios, ypatingas rafinuotumas suteikia stiprumo ir sodrumo, kartu su tuo specifiniu rafinuotumu, vaisiškumu ir švelnumu, kylančių visų pirma iš ‘Chardonnay’, ir rūgštingumu bei gaivumu, kurių reikalaujama iš putojančių vynų (ypač ‘Mustoasă de Măderat’).

Rūšinio putojančio vyno viršslėgis yra bent 3,5 baro esant 20 °C temperatūrai.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12,5 |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 15 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 150 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12,5

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

15

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

150

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Specifiniai vynininkystės metodai

Specifiniai rūšinio putojančio vyno gamybos metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Rūšinis putojantis vynas turėtų būti gaunamas antrą kartą fermentuojant autoklavuose arba buteliuose, priklausomai nuo taikomo metodo.

Gaminant rūšinius putojančius vynus „Recaș“, tiek bazinis vynas, naudojamas rūšiniam putojančiam vynui gauti, tiek galutinis produktas turi būti gaminami nustatytų ribų vietovėje.

SKVN „Recaș“ žymimi rožiniai rūšiniai putojantys vynai gali būti gaminami tik iš juodųjų arba raudonųjų vynuogių veislių, maceruojant vaisius. Šiame dokumente rožiniai vynai taip pat gali būti laikomi vynais, pagamintais iš ‘Pinot Gris’ ir ‘Traminer Roz’ veislių vynuogių, jei vaisiai maceruojami tiek, kiek būtina siekiant išgauti spalvą iš šių dviejų švelnią spalvą suteikiančių vynuogių veislių. Baltasis vynas taip pat gali būti gaminamas fermentuojant juodąsias arba raudonąsias vynuoges.

b)   Didžiausia išeiga

‘Cabernet Sauvignon’, ‘Cabernet Franc’, ‘Fetească neagră’, ‘Pinot noir’

13 000 kilogramų vynuogių iš hektaro.

‘Chardonnay’, ‘Muscat Ottonel’, ‘Pinot gris’, ‘Riesling italian’, ‘Tămâioasă românească’, ‘Traminer roz’

13 000 kilogramų vynuogių iš hektaro.

‘Cadarcă’, ‘Merlot’, ‘Riesling de Rhin’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’, ‘Negru de Drăgășani’

14 000 kilogramų vynuogių iš hektaro.

‘Burgund mare’, ‘Fetească regală’, ‘Fetească albă’, ‘Novac’

15 000 kilogramų vynuogių iš hektaro.

| — | kai ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ ir ‘Alicante Bouschet’ atveju derlius gaunamas dėl kekių dydžio ir vynuogių uogų vakuolių sulčių kiekio |
| --- | --- |

—

kai ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ ir ‘Alicante Bouschet’ atveju derlius gaunamas dėl kekių dydžio ir vynuogių uogų vakuolių sulčių kiekio

16 000 kilogramų vynuogių iš hektaro.

‘Cabernet Sauvignon’, ‘Cabernet Franc’, ‘Fetească neagră’, ‘Pinot noir’

97,5 hektolitrų iš hektaro.

‘Chardonnay’, ‘Muscat Ottonel’, ‘Pinot gris’, ‘Riesling italian’, ‘Tămâioasă românească’, ‘Traminer roz’

97,5 hektolitrų iš hektaro.

‘Cadarcă’, ‘Merlot’, ‘Riesling de Rhin’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’, ‘Negru de Drăgășani’

105 hektolitrų iš hektaro.

‘Burgund mare’, ‘Fetească regală’, ‘Fetească albă’, ‘Novac’

112,5 hektolitrų iš hektaro.

| — | kai ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ ir ‘Alicante Bouschet’ atveju derlius gaunamas dėl kekių dydžio ir vynuogių uogų vakuolių sulčių kiekio |
| --- | --- |

—

kai ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ ir ‘Alicante Bouschet’ atveju derlius gaunamas dėl kekių dydžio ir vynuogių uogų vakuolių sulčių kiekio

120 hektolitrų iš hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda „Recaș“, nustatyta gamybos vietovė yra šiose Timišo apskrities teritorijose:

| — | Rekašo mieste ir Izvino, Herniakovos ir Petrovaselo kaimuose. |
| --- | --- |

—

Rekašo mieste ir Izvino, Herniakovos ir Petrovaselo kaimuose.

7.   Vyninių vynuogių veislė (-ės)

‘Alicante Bouschet N’ – ‘Alicante Henri Bouschet’

‘Burgund Mare R’ – ‘Grosser burgunder’, ‘Grossburgunder’, ‘Blaufrankisch’, ‘Kekfrankos’, ‘Frankovka’, ‘Limberger’

‘Cabernet Franc N’

‘Cabernet Sauvignon N’ – ‘Petit Vidure’, ‘Bourdeos tinto’

‘Cadarcă R’ – ‘Schwarzer Kadarka’, ‘Rubinroter Kadarka’, ‘Lugojană’, ‘Gâmză’, ‘Fekete budai’

‘Chardonnay W’ – ‘Gentil blanc’, ‘Pinot blanc Chardonnay’

‘Fetească albă B’ – ‘Păsărească albă’, ‘Poama fetei’, ‘Mädchentraube’, ‘Leanyka’, ‘Leanka’

‘Fetească neagră N’ – ‘Schwarze Mädchentraube’, ‘Poama fetei neagră’, ‘Păsărească neagră’, ‘Coada rândunicii’

‘Fetească regală B’ – ‘Königliche Mädchentraube’, ‘Königsast’, ‘Kiralyleanka’, ‘Dănășană’, ‘Galbenă de Ardeal’

‘Merlot N’ – ‘Bigney rouge’

‘Muscat Ottonel B’ – ‘Muscat Ottonel blanc’

‘Mustoasă de Măderat B’ – ‘Lampau’, ‘Lampor’, ‘Mustafer’, ‘Mustos Feher’, ‘Straftraube’

‘Negru de Drăgăşani N’

‘Novac N’

‘Pinot Gris G’ – ‘Affumé’, ‘Grau Burgunder’, ‘Grauburgunder’, ‘Grauer Mönch’, ‘Pinot cendré’, ‘Pinot Grigio’, ‘Ruländer’

‘Pinot noir N’ – ‘Blauer Spätburgunder’, ‘Burgund mic’, ‘Burgunder roter’, ‘Klăvner Morillon Noir’

‘Pinot noir N’ – ‘Spätburgunder’, ‘Pinot nero’

‘Riesling de Rhin B’ – ‘Weisser Riesling’, ‘White Riesling’

‘Riesling Italian B’ – ‘Olasz Riesling’, ‘Olaszriesling’, ‘Welschriesling’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon verde’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’, ‘Petit Syrah’

‘Traminer Rose Rs’ – ‘Rosetraminer’, ‘Savagnin Rose’, ‘Gewürztraminer’

‘Tămâioasă românească W’ – ‘Busuioacă de Moldova’, ‘Muscat blanc à petit grains’

‘Tămâioasă românească B’ – ‘Rumänische Weihrauchtraube’, ‘Tamianka’

‘Viognier B’ – ‘Bergeron’, ‘Barbin’, ‘Rebolot’, ‘Greffou’, ‘Picotin Blanc’, ‘Vionnier’

‘Viognier B’ – ‘Petit Vionnier’, ‘Viogne’, ‘Galopine’, ‘Vugava bijela’

8.   Ryšys su geografine vietove

Geografinės vietovės duomenys

Gamtiniai veiksniai

Banato-Krišanos lyguma yra Zarando kalnų papėdės tęsinys į vakarus iki didžiosios Panonijos lygumos pakraščio. Biologinių ir dirvožemio ir klimato savybių skirtumai sudaro du pogrupius: aukštesniąją lygumą (kalnai) ir žemutinę lygumą.

SKVN „Recaș“ nustatytų ribų vietovė daugiausia yra aukštesniojoje lygumoje kalvotoje vietovėje, o apie 18 proc. saugomos kilmės vietos nuorodos teritorijos yra aukštesnėse kalvų papėdėse, kurias suskaido slėnių tinklas, kuriuo pereinama nuo papėdžių prie žemutinės lygumos.

Pilnutinės spinduliuotės (įskaitant tiesioginę spinduliuotę ir sklaidžiąją spinduliuotę) vidutinė vertė yra 118 kcal/cm2, iš kurių 100 kcal/cm2 susidaro šiltaisiais mėnesiais (balandžio–rugsėjo mėn.), suteikiant vynmedžiams tai, ko jiems reikia fotosintetiniams metaboliniams procesams.

Saulėtų dienų yra 292, o daugumai juodųjų vynuogių veislių reikia daug saulės šviesos, todėl dėl palankių vietovės sąlygų galima gaminti labai gerai išsiskiriančius vynus.

Remiantis 1949–1995 m. Rekašo meteorologijos stoties matavimais, krituliai klasifikuojami 608 mm izohietoje.

Tam tikrais metais dėl karšto oro ir mažo oro drėgnumo ‘Syrah’ / ‘Shiraz’ veislių vynuogės gali pasiekti kokybės lygį, panašų į Australijos Baroso slėnio vynų kokybės lygį.

Rekašo-Petrovaselo kalvų papėdžių aukštis yra 135–180 metrų, jos suskaidytos kitos vynuogių auginimo vietovės, Lipovos kalvų (Dealurile Lipovei), upių tinklo. Šio hidrografinio tinklo sukurtos žemės formos apima tarpupines lygumas, kurių mikrodepresijas riboja statūs šlaitai, įvairaus gylio slėniai, kurie yra pelkėti arba periodiškai patvinsta.

Šlaitų profilis paprastai yra lygus, labai retai būna mišrių žemės formacijų, kurias lemia labai senos ir jau stabilizuotos nuošliaužos. Terasinės Rekašo-Izvino kalvos ilsisi ant Begos upės kranto, palei Timišo upės žemutinę lygumą. Ji suformuoja plokščią, terasinę plynaukštę, kurios ribos nėra pažymėtos reljefo bruožais.

Naudojant Rumunijos vynuogių tyrėjų išvestos veislės ‘Negru de drăgășani’ vynuoges pabrėžiama vietovių, kurioms būdingas labai rupus ir laidus dirvožemis ir į Pakarpatės kalvas panašios dirvožemio sąlygos, vertė.

Žmogiškieji veiksniai

Žemės ūkio technikos praktika, vynmedžių struktūros valdymas ir vynuogių, skirtų SKVN „Recaș“ žymimų rūšinių putojančių vynų baziniams vynams gaminti, technologinės brandos derliui nuimti nustatymas, kartu su vynuogyne nuskintų ir perdirbimo metu gautų vynuogių savybėmis lemia tai, kad šis vynas yra išskirtinis, pasižymi savitumu ir jį galima lengvai atpažinti rinkoje ne tik pagal jo etiketę, bet ir pagal skonį bei kvapą.

Siekiant nustatyti technologinę brandą vynuogių derliui nuimti, matuojamas vidutinis 1 000 vynuogių mėginys pagal masę, tikrinamas sėklų sunokimo lygis ir atsižvelgiant į rūgštingumą nustatomas sukaupto cukraus kiekis. Šis tarpusavio ryšys daro poveikį subalansuotam rūgštingumui ir jį užtikrina, ypač gaivumu ir gėlių savybėmis pasižyminčiuose vynuose.

Derliaus nuėmimo ir (arba) pasirengimo perdirbimui etapo metu gamintojai kruopščiai atrenka rūšinių putojančių vynų vynuogių veisles, kad išryškintų šių veislių aromatą, išlaikytų aromatų pusiausvyrą ir išgautų subtilų putojimą. Yra veislių (pvz., ‘Chardonnay’), turinčių didelį aromato vystymosi potencialą iš jų gaminant rūšinį putojantį vyną, nes paprastai jų derlius nuimamas anksti, kad aromatai būtų gerai išryškinti, švelnūs ir mažiau stiprūs, kad būtų išsaugotas vidutinis rūgštingumas ir visų pirma gaivūs šių rūšinių putojančių vynų aromatai, taip pat subalansuotas poskonis.

Ryšys su nustatytų ribų vietove

Duomenys apie produktą

Raudonieji vynai, gauti iš šlaitų dirvožemių, yra ryškios raudonos spalvos, labai subtilūs ir pasižymi išskirtiniu charakteriu.

Vynai yra pastovūs ir palaipsniui atskleidžia savo savybes. Kalbant apie skonį, vynas ne tik užtvirtina savo aromatus, bet ir juos sustiprina, t. y. pasižymi turtingu, tvirtu, beveik riebiu geriamuoju pojūčiu.

Pradedant stipriu vaisių skoniu, laikui bėgant vynas vystosi nuo smulkių miško uogų (laukinių braškių ir aviečių) raudonuosiuose vynuose pereinant prie liepžiedžių, akacijos ir šeivamedžio žiedų natų baltuosiuose vynuose, apimant įvairias tarpines natas, susiliejančias su minerališku šalto basalto pokvapiu, kartu su maloniu rūgštumu, kurie harmoningai susijungia, skirtingiems aromatams neatsiskiriant į atskirus komponentus. Poskonis yra unikalus, labai ilgai išliekantis ir kompleksiškas. Sunku jį palyginti su bet kokiu kitu vynu.

Baltieji neputojantys vynai taip pat yra energingi ir stiprūs, pasižymi subtiliomis vynmedžių žiedų, šeivamedžio natomis, vaisišku skoniu, specifiniais žaliųjų obuolių, šviežio sviesto ir medaus aromatais lengvai brandinant; jiems būdingas natūralus elegantiškumas, palaikomas rūgštingumo, kurį lemia žemesnio slėnio vietovės, kuriose vynas auginamas, kartu su akacijos, medaus korio ir liepžiedžių natų poskoniu.

Raudonieji vynai pasižymi slyvų, juodųjų serbentų, aviečių aromatais bei švelniu rūgštumu ir patraukliu brandinant įgytu aromatu su mėtų ir kavos pokvapiais, taip pat pastoviais, subalansuotais, aitriais taninais ir subtiliomis vanilės natomis, primenančiomis brandinimą statinėje.

Jei tokios rumunų veislės kaip ‘Fetească Albă’, ‘Tămâioasă Românească’ ir ‘Negru de Drăgășani’ išryškina Rekašo dirvožemio svarbą, ‘Viognier’ ir ‘Trminer roz’ veislių vynuogės, išryškina vynui „Recaș“ būdingų pirminių aromatų kompleksiškumą, atkuriant ‘Alicante Bouschet’ veislės vaidmenį sustiprinant intensyvią aukščiausios rūšies raudonųjų vynų spalvą. ‘Cabernet franc’ veislė, iš kurios gaunami švelnūs, elegantiški ir kompleksiški vynai, natūraliai toliau pabrėžia tipinius vyno gamybos elementus Vakarų Rekašo vynuogių auginimo vietovėje.

Rūšiniai putojantys vynai „Recaș“ skiriasi nuo rūšinių putojančių vynų, gaminamų iš tų pačių veislių kitose geografinėse vietovėse būtent dėl to, kad putojantiems vynams gaminti naudojamas bazinis vynas gaunamas iš vynuogių, kurios auginamos ir kurių derlius nuimamas technologiškai brandžioje Rekašo vietovėje. Visoms vynuogių, auginamų Rekašo geografinėje vietovėje, savybėms įtakos turi oenoklimatas ir ten esantys žmogiškieji veiksniai. Žemės ūkio technikos praktika, vynmedžių struktūros valdymas ir vynuogių, skirtų SKVN „Recaș“ žymimų rūšinių putojančių vynų baziniams vynams gaminti, technologinės brandos derliui nuimti nustatymas, kartu su vynuogyne nuskintų ir perdirbimo metu gautų vynuogių savybėmis lemia tai, kad šis vynas yra išskirtinis, pasižymi savitumu ir jį galima lengvai atpažinti rinkoje ne tik pagal jo etiketę, bet ir pagal skonį bei kvapą.

Priežastiniai ryšiai

Šiai vietovei būdingas drėgnų pietvakarių ir šiaurės vakarų vėjų bei priešpriešinių vėjų, kurie yra šiek tiek aukštesni nei likusioje šalies dalyje, advekcija; todėl iš Vidurio Europos artėjant oro slėgio frontams, dėl kurių kyla krituliai, sparčiai daugėja debesų. Ilgas, šiltas ruduo skatina antocianinų kaupimąsi ‘Syrah’ / ‘Shiraz’, ‘Negru de Drăgășani’ ir ‘Cabernet franc’ veislių vynuogių odelėje.

Rekašo vietovės topografiją sudaro platūs slėniai, kuriuose liepos mėn., atsižvelgiant į platų temperatūros intervalą, dažniausiai rytais būna rūko. Dirvožemio gylis ir struktūra žemutiniuose šlaituose turi ypatingą poveikį derlingumui. Vynmedžiai linkę vystyti savo šaknų sistemą, pailgindami aktyvaus šaknų augimo laikotarpį, o tai kenkia cukraus kaupimuisi vynuogių uogose. Aukšta temperatūra dieną ir žema naktį (temperatūrų intervalas) turi įtakos vynuogėse esančių ląstelinių skysčių sudėčiai, dėl to mažėja pH ir taip didinamas rūgštingumas.

Aukšta temperatūra ir krituliai pirmoje nokinimo etapo dalyje (per paskutines dešimt liepos mėn. dienų) lemia rūgštingumo, pH, aromatų ir cukrų santykį, kurio reikia rūšinių putojančių vynų derliui.

Molingo ir klintinio dirvožemio vandens sulaikymo koeficientas ir drenažas yra daug geresni nei smėlingų dirvožemių. Dėl gilių Rekašo dirvožemių vynuogėms lengviau kaupti lakiąsias medžiagas, kurios sukurs SKVN žymimiems rūšiniams putojantiems vynams gaminti naudojamų bazinių vynų aromatinį kompleksiškumą. Be to, šio tipo dirvožemis ilgiau šyla, o vynuogės noksta daug lėčiau, todėl laikotarpis, per kurį galima nuimti derlių rūšiniams putojantiems vynams yra ilgesnis nei kituose vynuogynuose.

Veislės, kurioms numatyta užauginti didelį derlių, kruopščiai genamos atliekant vaisių ir lajos valdymo darbus, taikomus vynmedžių struktūrai siekiant gauti derlių pagal rūšinio putojančio vyno gamybai būtinus parametrus.

Vynuogių auginimo vietovė, kurioje auginamos vynuogės, naudojamos kaip SKVN „Recaș“ žymimų rūšinių putojančių vynų žaliava, yra kalvota ir atskirta slėnių. Šių kalvas atskiriančių slėnių plotis svyruoja nuo dešimčių iki 450 metrų, paprastai jie atsiveria į šiaurės rytus arba pietvakarius, todėl vietoves gerai pasiekia saulė, o šlaitai yra labai nežymiai nuožulnūs. Ilgainiui šie slėniai tapo sistema, dėl kurios lietaus vanduo evakuojamas smarkių liūčių metu arba tirpstant sniegui. Šių natūralių kanalų, sujungtų arba atskirų išplovų, dažnumas, kartu su metamorfinių uolienų įvairove, prisideda prie mikroreljefo kraštovaizdžio, būdingo saugoma kilmės vietos nuoroda „Recaș“ žymimai nustatytų ribų vietovei, kompleksiškumo.

Šiomis sąlygomis vynuogės auginamos ir brandinamos taikant aerohidrologinį režimą, kuris palankus vidutinio (o kai kur net ir didelio) rūgštingumo palaikymui, kurio reikia norint pagaminti bazinį vyną, reikalingą rūšiniams putojantiems vynams gaminti. Baltiesiems vynams gauti skirtų ‘Tămâioasa Românească’, ‘Trminer Roz’ ir ‘Viognier’ veislių vynuogės labai gerai reaguoja į šių slėnių šlaitams būdingus vėsius rytus, kartu su rūku, kuris palaiko puikią rūgštingumo, cukraus ir aromatinių junginių pusiausvyrą.

Siekdami gauti rūšinius putojančius vynus, daugelis vyndarių iš „Recaș“ kilmės vietos nuoroda žymimos vietovės nuima vynuogių derlių naktį, kad sutrumpėtų technologinio perdirbimo trukmė išvengiant nurinkto vynuogių derliaus masės atvėsinimo. Po to greitai ir švelniai apdorojamas išspaudų misos mišinys, kad nesumažėtų fermentacijai reikalingų maistinių medžiagų. Kai kurie gamintojai taip pat naudoja tam tikrus rūsius sandėliuoti. Šie rūsiai buvo pastatyti prieš daugelį metų, tačiau buvo prižiūrimi ir buvo užtikrinta, kad jie optimaliai veiktų. Jie užtikrina optimalią vynų laikymo aplinką, kad būtų ilgiau išsaugotas jų gaivumas (ypač putojančių baltųjų vynų atveju), bet taip pat prisideda brandinant vynus (rūsiuose yra išvarpyti stalai, naudojami rūšiniams putojantiems vynams gaminti).

Be to, vynmedžių struktūra valdoma taikant ekologiškus veiksmus ir (arba) darbus (viengubą arba dvigubą Guyot genėjimo metodą, Guyot Poussard genėjimo metodą, priklausomai nuo sklypo padėties ant šlaito ir konkrečios veislės fruktifikacijos, pasirenkant iš dalies aukštą, iš dalies arba visiškai mechanizuotą vynmedžių auginimo metodą, pašalinant ūglius iš kamieno, kad būtų galima tvarkyti piktžoles tarp eilių jas nupjaunant, mobilizuojant dirvožemį naudojant specifinę kultivavimo mašiną, apkarpant nevaisingas atžalas, siekiant skatinti augalo augimą / brendimą (pvz., veislės ‘Chardonnay’ atveju), taip pat suspaudžiant atžalas prieš joms išskleidžiant žiedą, kad išaugtų daug daugiau vaisių, padidėtų vidutinė kekių masė ir padidėtų derlius viename paviršiaus ploto vienete tokioms veislėms kaip ‘Fetească Regală’, ‘Pinot Noir’ arba ‘Muscat Ottonel’).

9.   Kitos specifinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas etiketėmis, kiti reikalavimai)

Prekybos sąlygos

Teisės aktų sistema:

nustatyta nacionalinės teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas:

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas:

Specifikacija (ženklinimo sąlygos) papildyta nurodant specifines naujai įtrauktos vyno kategorijos (rūšinis putojantis vynas) technologijas, naudojamas šios kategorijos vynui gaminti, nes jos turi įtakos tam, kaip vartotojai vertina putojantį vyną „Recaș“ ir siejamos su saugomos kilmės vietos nuorodos reputacija.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_recas_cf_notific_2068_17.09.2019_la_cererea_1351_16.06.2017_cf_notific_798_21.04.2020_no_track_changes.pdf

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

---

| 2021 3 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 83/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 3 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 83/28

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2021/C 83/10)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„CROZES-HERMITAGE“ / „CROZES-ERMITAGE“

PDO-FR-A0389-AM01

Pranešimo data: 2020 12 14

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Geografinė vietovė ir arčiausiai esanti vietovė

Pakeičiamas vienos iš SKVN „Crozes-Hermitage“ gamybos vietovę sudarančių komunų pavadinimas – Dromo departamente esančios Vono (pranc. Veaunes) komunos pavadinimas keičiamas į Merkiurolį-Voną (pranc. Mercurol-Veaunes).

Geografinės vietovės aprašymas papildomas data, kurią kompetentinga valdžios institucija patvirtino geografinę vietovę.

Įterpiama nuoroda į 2019 m. Oficialųjį geografinių kodų registrą, todėl geografinė vietovė nusakoma remiantis 2019 m. galiojusiu nacionaliniu sąrašu – Oficialiuoju geografinių kodų registru, kurį prižiūri INSEE, ir taip teisiškai užtikrinamos nustatytos geografinės vietovės ribos.

2.   Ryšys su geografine vietove

SKVN „Crozes-Hermitage“ specifikacijos I skyriaus X skirsnio 1 dalies b papunktyje „Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas“ atnaujinami paskutinių dviejų pastraipų duomenys:

„Dešimtajame dešimtmetyje aplinkybės pasikeitė ir gamintojai suprato, kad vynuogyną būtina perkelti į derlingesnes vietas. Šis darbas truko 10 metų, iki 1989 m. birželį buvo patvirtinti nauji vynuogėms auginti skirti sklypai. Dėl to gamybos plotai nuo 4 800 hektarų sumažėjo iki vos 3 200 hektarų.

2019 m. SKVN „Crozes-Hermitage“ vynų buvo pagaminama 80 400 hektolitrų per metus, o bendras vynuogynų plotas siekė 1 700 ha, tad ši saugoma kilmės vietos nuoroda yra stambiausia iš Ronos kalvų vynininkystės regiono šiaurinės dalies SKVN. Vynai gaminami 57 privačiose ir 2 kooperatinėse vyno daryklose, taip pat 9 prekybos įmonėse.“

Ši atnaujinta informacija perkeliama į dalį „Ryšys su geografine vietove“.

3.   Vynuogyno priežiūra

Daromi šie pakeitimai:

| — | ‘Roussane’ ir ‘Marsanne’ veislių vynmedžius leidžiama genėti vienpečiu Guyot metodu, |
| --- | --- |

—

‘Roussane’ ir ‘Marsanne’ veislių vynmedžius leidžiama genėti vienpečiu Guyot metodu,

| — | patikslinamos cheminio piktžolių naikinimo draudimo sąlygos, |
| --- | --- |

—

patikslinamos cheminio piktžolių naikinimo draudimo sąlygos,

| — | patikslinama, kad vynmedžiai sodinami ir persodinami naudojant augalinę medžiagą, apdorotą karštu vandeniu siekiant kovoti su vynuogių gelta, |
| --- | --- |

—

patikslinama, kad vynmedžiai sodinami ir persodinami naudojant augalinę medžiagą, apdorotą karštu vandeniu siekiant kovoti su vynuogių gelta,

| — | patikslinama, kad esant ilgalaikei sausrai, trukdančiai tinkamai augti vynmedžiams ir nokti vynuogėms, vynmedžių vegetacijos laikotarpiu gali būti leidžiama juos laistyti. Draudžiama naudoti stacionarią sklypuose įtaisytą laistymo įrangą. |
| --- | --- |

—

patikslinama, kad esant ilgalaikei sausrai, trukdančiai tinkamai augti vynmedžiams ir nokti vynuogėms, vynmedžių vegetacijos laikotarpiu gali būti leidžiama juos laistyti. Draudžiama naudoti stacionarią sklypuose įtaisytą laistymo įrangą.

Atitinkamai pakeičiamas bendrojo dokumento skirsnis „Vyno gamybos metodai“.

4.   Lakiojo rūgštingumo norma

Keičiamas lakiojo rūgštingumo kriterijus.

Iki kitų metų po derliaus nuėmimo metų gruodžio 1 d. vynų lakusis rūgštingumas turi būti ne didesnis nei 15,3 miliekvivalento viename litre (tai atitinka 0,75 g/l sieros rūgšties). Vėliau vynų lakusis rūgštingumas turi būti ne didesnis nei 18 miliekvivalentų viename litre (tai atitinka 0,88 g/l sieros rūgšties).

Didžiausias 18 mekv./l lakusis rūgštingumas nurodomas ir bendrojo dokumento skirsnyje „Vynų aprašymas“.

5.   Vynininkystės metodai

Įtraukiamas draudimas naudoti medžio skiedras.

Atitinkamai pakeičiamas bendrojo dokumento skirsnis „Specifiniai vynininkystės metodai“.

6.   Pereinamojo laikotarpio priemonė

Išbraukiama nebegaliojanti nuostata dėl vynuogyno tankumo taisyklių įgyvendinimo iki 2020 m. derliaus.

Šis pakeitimas neturi poveikio bendrajam dokumentui.

7.   Deklaravimo prievolė

Patikslinamos deklaravimo prievolės:

| — | pretendavimo į SKVN deklaracija apsaugos ir valdymo įstaigai nusiunčiama ne vėliau nei praėjus penkioms dienos po derliaus deklaracijos pateikimo termino pabaigos. Deklaracija pateikiama naudojant apsaugos ir valdymo įstaigos nustatytą formą, |
| --- | --- |

—

pretendavimo į SKVN deklaracija apsaugos ir valdymo įstaigai nusiunčiama ne vėliau nei praėjus penkioms dienos po derliaus deklaracijos pateikimo termino pabaigos. Deklaracija pateikiama naudojant apsaugos ir valdymo įstaigos nustatytą formą,

| — | nurodoma, kad išpilstymo deklaracija turi būti nusiųsta patvirtintai kontrolės įstaigai ne vėliau kaip per dešimt darbo dienų nuo išpilstymo datos, o ne prieš išpilstymą. |
| --- | --- |

—

nurodoma, kad išpilstymo deklaracija turi būti nusiųsta patvirtintai kontrolės įstaigai ne vėliau kaip per dešimt darbo dienų nuo išpilstymo datos, o ne prieš išpilstymą.

Iš pagrindinių tikrinamų punktų išbraukiama „derliaus ėmimo priežiūra vietoje“ ir „išpilstymo priežiūra vietoje“.

Šie pakeitimai neturi poveikio bendrajam dokumentui.

8.   Kontrolės įstaiga

SKVN „Crozes-Hermitage“ specifikacijos III skyriaus II skirsnyje „Kontrolės įstaigų duomenys“ atnaujinami kontrolės įstaigos duomenys. Patikrinimus atlieka Nacionaliniam kilmės ir kokybės institutui pavaldi kontrolės įstaiga CERTIPAQ. Ji tai daro pagal patvirtintą tikrinimo planą.

Atitinkamai pakeičiamas bendrojo dokumento skirsnis „Kontaktiniai duomenys“.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

„Crozes-Hermitage“

„Crozes-Ermitage“

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Analitinės savybės

Saugoma kilmės vietos nuoroda „Crozes-Hermitage“ arba „Crozes-Ermitage“ žymimi neputojantys baltieji ir raudonieji vynai.

Šių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10,5 %.

Raudonųjų vynų rūgštingumas – ne didesnis kaip 0,4 g/l obuolių rūgšties.

Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis vynuose – ne didesnis kaip 3 g/l, jei natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais ne didesnė kaip 13,5 %.

Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis vynuose – ne didesnis kaip 4 g/l, jei natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais didesnė kaip 13,5 %.

Bendrojo rūgštingumo ir bendro sieros dioksido kiekio vertės atitinka nustatytąsias Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 13 |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

13

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Juslinės savybės

Geografinės vietovės šiaurinės ir pietinės dalių geomorfologiniai skirtumai atsispindi ir vynuose, nes vyndariai išmoko šiuos skirtumus išnaudoti atitinkamai pritaikydami vynuogių auginimo ir vyno gamybos būdus. Tad dėl natūralių gamtinės aplinkos skirtumų ir jų daromos įtakos vynams SKVN yra žymimi pietuose pagaminti raudonieji vynai, kurie yra malonūs, aromatingi, geros, tačiau saikingos struktūros, vidutiniškai tinkami ilgai laikyti, taip pat šiaurėje iš ant kalvų išaugintų vynuogių pagaminti vynai, kurie kartais gali būti tvirtesnės struktūros ir tinkamesni ilgai laikyti. Visi raudonieji vynai yra tamsios granatų spalvos, kurioje vynams senstant atsiranda oranžinių atspalvių.

Baltieji vynai, kurių gaminama kiek mažiau, yra šviesios spalvos, su žalsvais atspalviais, kurie, vynui senstant, tampa sodresni ir auksaspalviai. Atsižvelgiant į pasitelktą vyno gaminimo patirtį, būtent pienarūgščio rūgimo valdymą, šie vynai gali pasižymėti:

| — | intensyviu, gan išraiškingu šviežių citrusinių vaisių aromatu, todėl, kad aromatai išliktų gaivūs, turi būti geriami jauni, arba |
| --- | --- |

—

intensyviu, gan išraiškingu šviežių citrusinių vaisių aromatu, todėl, kad aromatai išliktų gaivūs, turi būti geriami jauni, arba

| — | veikiau gėlių ir prieskonių aromatais. Tokie vynai – kiek tirštesni, tad vidutiniškai ilgai išlaikius jų savybės gerėja.






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

—

veikiau gėlių ir prieskonių aromatais. Tokie vynai – kiek tirštesni, tad vidutiniškai ilgai išlaikius jų savybės gerėja.

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Specifiniai vynininkystės metodai

Auginimo praktika

| — | Mažiausias vynuogyno tankumas – 4 000 vynmedžių sodinių viename hektare. |
| --- | --- |

—

Mažiausias vynuogyno tankumas – 4 000 vynmedžių sodinių viename hektare.

| — | Kiekvienam sodiniui skirtas didžiausias plotas – 2,5 m2. Toks plotas gaunamas atstumą tarp eilių padauginus iš tarpų tarp sodinių. |
| --- | --- |

—

Kiekvienam sodiniui skirtas didžiausias plotas – 2,5 m2. Toks plotas gaunamas atstumą tarp eilių padauginus iš tarpų tarp sodinių.

| — | Atstumas tarp vynmedžių eilių – ne didesnis kaip 2,5 m. |
| --- | --- |

—

Atstumas tarp vynmedžių eilių – ne didesnis kaip 2,5 m.

| — | Vynmedžiai genimi trumpai, su ataugomis (taure, vienpečiu arba dvipečiu Royat kordonu), ant sodinio paliekant ne daugiau kaip 10 pumpurų. |
| --- | --- |

—

Vynmedžiai genimi trumpai, su ataugomis (taure, vienpečiu arba dvipečiu Royat kordonu), ant sodinio paliekant ne daugiau kaip 10 pumpurų.

| — | Royat kordono formavimo laikotarpis turi trukti ne ilgiau nei 2 metus. |
| --- | --- |

—

Royat kordono formavimo laikotarpis turi trukti ne ilgiau nei 2 metus.

| — | Didžiausias stiebo aukštis – 0,6 m. Šis aukštis matuojamas nuo žemės iki apatinės atraminės atšakos. |
| --- | --- |

—

Didžiausias stiebo aukštis – 0,6 m. Šis aukštis matuojamas nuo žemės iki apatinės atraminės atšakos.

| — | ‘Roussanne B’ ir ‘Marsanne B’ veislės vynmedžiai gali būti genimi ir vienpečiu Guyot metodu, ant ilgosios šakos paliekant ne daugiau kaip 8 pumpurus. Taip pat paliekama viena atauga, turinti ne daugiau kaip 2 pumpurus. |
| --- | --- |

—

‘Roussanne B’ ir ‘Marsanne B’ veislės vynmedžiai gali būti genimi ir vienpečiu Guyot metodu, ant ilgosios šakos paliekant ne daugiau kaip 8 pumpurus. Taip pat paliekama viena atauga, turinti ne daugiau kaip 2 pumpurus.

Esant ilgalaikei sausrai, trukdančiai tinkamai augti vynmedžiams ir nokti vynuogėms, vynmedžių vegetacijos laikotarpiu gali būti leidžiama juos laistyti. Draudžiama naudoti stacionarią sklypuose įtaisytą laistymo įrangą.

Vynmedžiai sodinami ir persodinami naudojant augalinę medžiagą, apdorotą karštu vandeniu.

Specifinis vynininkystės metodas

Draudžiama naudoti medžio skiedras.

Vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

b)   Didžiausias gamybos kiekis

50 hektolitrų iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius imamas, vyndaryste užsiimama, vynai gaminami Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto kompetentingo nacionalinio komiteto 1989 m. birželio 2 d. posėdyje patvirtintoje geografinėje vietovėje.

Dieną, kai kompetentingas nacionalinis komitetas patvirtino šią specifikaciją, vietovė apėmė toliau nurodytų komunų, kaip jos apibrėžtos 2019 m. Oficialiajame geografinių kodų registre, teritoriją:

Dromo departamentas:

visa šių komunų teritorija: Beaumont-Monteux, Chanos-Curson, Crozes-Hermitage, Erôme, Gervans, Larnage, Pont-de-l’Isère, La Roche-de-Glun, Serves-sur-Rhône, Tain-l’Hermitage;

dalis šių komunų teritorijos: Mercurol-Veaunes (tik deleguotosios Mercurol komunos teritorija).

7.   Pagrindinė (-ės) vyninių vynuogių veislė (-ės)

| | ‘Marsanne B’ |
| --- | --- |

‘Marsanne B’

| | ‘Roussanne B’ |
| --- | --- |

‘Roussanne B’

| | ‘Syrah N’ – ‘Shiraz’ |
| --- | --- |

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Gamtos ir žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Geografinė vietovė plyti į šiaurę nuo Valanso miesto, priešais Turnono komuną, kairiajame Ronos, kuri yra ir vakarinė vietovės riba, krante.

Šiaurėje geografinė vietovė ribojasi su saugomu objektu, vadinama Šokančių Uolų kromlechu – terciaro ir antrinio periodų sandūros smiltainio uolomis. Rytuose ir pietuose natūralias vietovės ribas žymi atitinkamai Herbaso ir lzero upės. Šitaip apibrėžtą geografinę vietovę sudaro 11 Dromo departamento komunų.

Šis vynuogynas, kurio didžioji dalis nukreipta į Ronos slėnį, yra piečiausias iš vadinamųjų šiaurinio Ronos kalvų vynininkystės regiono saugomų kilmės vietos nuorodų grupės vynuogynų.

Su Ronos slėniu susijusių saugomų kilmės vietos nuorodų sistemoje SKVN „Crozes-Hermitage“ priklauso nuorodų „Crus des Côtes du Rhône“ grupei.

„Crozes-Hermitage“, kaip visa dabartinių Ronos kalvų vynininkystės regiono šiaurinės dalies saugomų kilmės vietos nuorodų vietovė, priklausė alobrogų genties žemėms. Šioje teritorijoje vynuogės buvo auginamos jau nuo romėnų okupacijos tarp 124 m. prieš Kristų (alobrogų pavergimas) ir 61 m. prieš Kristų (paskutinio alobrogų sukilimo numalšinimas), jei ne dar anksčiau. Nuo to laiko alobrogai tapo vjeniečiais, Vjeno gyventojais.

Akivaizdu, kad saugomos kilmės vietos nuorodos „Crozes-Hermitage“ pavadinimas kilo iš komunos pavadinimo. 1937 m. kovo 4 d. pripažinus saugomą kilmės vietos nuorodą „Crozes-Hermitage“, jos geografinę vietovę sudarė tik viena to paties pavadinimo komuna. Daugybė rašytinių šaltinių patvirtina ryšį tarp vietovėje gyvenusių atsiskyrėlių ir anksčiau Švento Kristoforo vardu vadintos kalvos pervadinimo į Atsiskyrėlių buveinės kalvą (pranc. Coteau de l‘Ermitage), kuri vėliau davė vardą saugomai kilmės vietos nuorodai „Hermitage“ ir minėtoms komunoms. Pokariu šaliai imant atsigauti, gamintojams besidalijant patirtimi, žiniomis ir išsiplėtus vynuogynui, 1952 m. geografinė vietovė išaugo ir apėmė nebe vienos, o 11 komunų teritoriją.

2019 m. SKVN „Crozes-Hermitage“ vynų buvo pagaminama 80 400 hektolitrų per metus, o bendras vynuogynų plotas siekė 1 700 ha, tad ši saugoma kilmės vietos nuoroda yra stambiausia iš Ronos kalvų vynininkystės regiono šiaurinės dalies SKVN. Vynai gaminami 57 privačiose ir 2 kooperatinėse vyno daryklose, taip pat 9 prekybos įmonėse.

Priežastiniai ryšiai

Kairiajam Ronos krantui būdingas sąveikauja „Liono klimatas“ ir netoli 45 lygiagretės plytinčios platumos, dar veikiamos Viduržemio jūros įtakos, klimatas viena kitą keičiančiose kalvose ir besidriekiančiose lygumose, kuris kartu su įvairia geologine sandara (nuo kristalinių uolienų iki kvartero terasų) sukuria optimalias sąlygas augti ir nokti svarbiausioms regiono vyninių veislių (‘Syrah N’, ‘Marsanne B’ ir ‘Roussanne B’) vynuogėms.

Tokiomis palankiomis sąlygomis sunokusios vynuogės suteikia vynams išraiškingumo ir originalumo, kuriais jie primena artimus savo „pusbrolius“ – saugomos kilmės vietos nuorodos „Hermitage“ vynus ir nuo kurių, antra vertus, raudonieji vynai skiriasi lankstesne struktūra, o baltieji – ryškesniais kontrastais.

1846 m. Liono vyno kongreso degustacijos komisija (L. Larmat, Prancūzijos vynų atlasas, 1943 m. leidimas) palygino „Crozes-Hermitage“ vynus su žymiaisiais „kaimynais“ – „Hermitage“ vynais: „Jei tai ne brolis, tai tikras pusbrolis.“

1943 m. oficialiame Paryžiaus someljė leidinyje „Le Sommelier“ minimi Hermitažo regiono vynai ir tai įrodo, kad jau tuomet ir raudonieji, ir baltieji vynai buvo pakankamai žinomi. Leidinyje minimi Krozo-Hermitažo komunos baltieji ir raudonieji vynai, taip pat kaimyninių komunų ar geografinių vietovių, pavyzdžiui, Larnažo pilies, Šasi, raudonieji vynai ir Merkiurolio baltieji vynai.

Be šių liudijimų, atrodo, kad vynų kokybė dažnai būdavo nusakoma bendru terminu „Hermitažo vynai“, apimančiu ir „Hermitage“, ir „Crozes-Hermitage“ saugomas kilmės vietos nuorodas. Tad tiesioginių šaltinių, kuriuose būtų aiškiai kalbama būtent apie „Crozes-Hermitage“ vynų gerą vardą ar žinomumą, yra nedaug.

Nuolat besikeičianti žmonių bendruomenė leido nepaliaujamai tobulinti vynus tam bendrai naudojant gamybos priemones ir parduodant vynus stiprioje kooperacinėje sistemoje, taip pat plečiantis daugybei privačių, glaudžiai su vietiniais prekybininkais susijusių vyno daryklų. Visiems šiems žmonėms sutelkus jėgas bendro produkto gamybai, 1937 m., t. y. praėjus vos dvejiems metams po atsiradusios galimybės pripažinti nuorodas, ši saugoma kilmės vietos nuoroda buvo pripažinta.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą nustatyta arčiausiai esanti vyndarystės ir vynų gaminimo vietovė apima toliau nurodytų komunų teritoriją:

| — | Ardešo departamentas: Alboussière, Andance, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Boffres, Bogy, Champagne, Champis, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Cheminas, Colombier-le-Cardinal, Cornas, Eclassan, Etables, Félines, Gilhac-et-Bruzac, Glun, Guilherand-Granges, Lemps, Limony, Mauves, Ozon, Peaugres, Peyraud, Plats, Quintenas, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Cyr, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps Sarras, Sécheras, Serrières, Saint-Désirat, Saint-Etienne-de-Valoux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Péray, Soyons, Talencieux, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Vernosc-lès-Annonay, Vinzieux, Vion, |
| --- | --- |

—

Ardešo departamentas: Alboussière, Andance, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Boffres, Bogy, Champagne, Champis, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Cheminas, Colombier-le-Cardinal, Cornas, Eclassan, Etables, Félines, Gilhac-et-Bruzac, Glun, Guilherand-Granges, Lemps, Limony, Mauves, Ozon, Peaugres, Peyraud, Plats, Quintenas, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Cyr, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps Sarras, Sécheras, Serrières, Saint-Désirat, Saint-Etienne-de-Valoux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Péray, Soyons, Talencieux, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Vernosc-lès-Annonay, Vinzieux, Vion,

| — | Dromo departamentas: Albon, Andancette, Beausemblant, Bourg-lès-Valence, Chantemerle-les-Blés, Châteauneuf-sur-Isère, Chavannes, Clérieux, Granges-les-Beaumont, Laveyron, La Motte-de-Galaure, Ponsas, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Triors, Valence, Mercurol-Veaunes (tik deleguotosios Veaunes komunos teritorija), |
| --- | --- |

—

Dromo departamentas: Albon, Andancette, Beausemblant, Bourg-lès-Valence, Chantemerle-les-Blés, Châteauneuf-sur-Isère, Chavannes, Clérieux, Granges-les-Beaumont, Laveyron, La Motte-de-Galaure, Ponsas, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Triors, Valence, Mercurol-Veaunes (tik deleguotosios Veaunes komunos teritorija),

| — | Izero departamentas: Chonas-l’Amballan, Le Péage-de-Roussillon, Reventin-Vaugris, Les Roches-de-Condrieu, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Salaise-sur-Sanne, Seyssuel, Vienne, |
| --- | --- |

—

Izero departamentas: Chonas-l’Amballan, Le Péage-de-Roussillon, Reventin-Vaugris, Les Roches-de-Condrieu, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Salaise-sur-Sanne, Seyssuel, Vienne,

| — | Luaros departamentas: Bessey, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Lupe, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Bœuf, Saint-Romain-en-Jarez, Vérin, |
| --- | --- |

—

Luaros departamentas: Bessey, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Lupe, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Bœuf, Saint-Romain-en-Jarez, Vérin,

| — | Ronos departamentas: Ampuis, Condrieu, Les Haies, Loire-sur-Rhône, Longes, Sainte-Colombe, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Romain-en-Gal, Tupin-et-Semons. |
| --- | --- |

—

Ronos departamentas: Ampuis, Condrieu, Les Haies, Loire-sur-Rhône, Longes, Sainte-Colombe, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Romain-en-Gal, Tupin-et-Semons.

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

| a) | vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:






  — | įtraukta į kadastrą ir |
| --- | --- | --- |

a)

vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:

—

įtraukta į kadastrą ir

| — | nurodyta derliaus deklaracijoje; |
| --- | --- |

—

nurodyta derliaus deklaracijoje;

| b) | vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti didesnę geografinę vietovę „Cru des Côtes du Rhône“ arba „Vignobles de la Vallée du Rhône“. Didesnės geografinės vietovės pavadinimo „Vignobles de la Vallée du Rhône“ naudojimo sąlygos nustatytos atitinkamų apsaugos ir valdymo įstaigų pasirašytoje sutartyje. |
| --- | --- |

b)

vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti didesnę geografinę vietovę „Cru des Côtes du Rhône“ arba „Vignobles de la Vallée du Rhône“. Didesnės geografinės vietovės pavadinimo „Vignobles de la Vallée du Rhône“ naudojimo sąlygos nustatytos atitinkamų apsaugos ir valdymo įstaigų pasirašytoje sutartyje.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3ec388fa-9959-43d8-ba81-8b4d3d9a8288

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 2021 3 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 83/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 3 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 83/35

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2021/C 83/11)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„GIGONDAS“

PDO-FR-A0143-AM02

Pranešimo data: 2020 12 14

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Arčiausiai esanti vietovė

Arčiausiai esančiai vietovei priklausančių Vokliūzo departamento komunų sąrašas papildytas Vizano ir Mazano komunomis.

Greta nustatytos vietovės esančių Vizano ir Mazano komunų įtraukimu siekiama išplėsti kilmės vietos nuorodą išsaugant pagrindines ypatybes, visų pirma žmogiškąjį veiksnį. Kilmės vietos nuorodos apsaugos ir valdymo asociacija (Organisme de Défense et de Gestion de l'appellation) atkreipia dėmesį į tai, kad šiose dviejose komunose įsikūrę veiklos vykdytojai užsiima konkrečios kilmės vietos nuorodos populiarinimu, be to, turi vyndarystei reikiamus įrenginius.

Šis pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui ir įtraukiamas į dalies „Papildomos sąlygos“ skyrių „Arčiausiai esanti vietovė“.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

„Gigondas“

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Neputojantys rožiniai vynai

Tai vynai, kurių mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 12,5 %.

Išpilstymo etape:

Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis yra ne didesnis kaip 3 g/l.

Kiti analitiniai kriterijai atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytus reikalavimus.

Raudonieji ir rožiniai vynai daugiausia gaunami iš ‘Grenache N’, ‘Syrah N’ ir ‘Mourvèdre N’ veislės vynuogių.

‘Grenache N’ veislė vynų mišiniams suteikia taninų ir sodrumo. ‘Syrah N’ veislė, naudojama saikingais kiekiais tam, kad būtų išsaugotos vynų savybės, mišiniui suteikia ryškesnę spalvą, intensyvesnį aromatą ir savybes, dėl kurių vynas tampa tinkamas brandinti.

Dėl puikių antioksidacinių savybių ‘Mourvèdre N’ veislė tobulai papildo ‘Grenache N’ veislę. ‘Mourvèdre N’ padidina aromatų kompleksiškumą, suteikia prieskonių aromatą ir tobulai tinka brandinti medžio statinėse.

Rožiniai vynai sudaro labai mažą dalį visos produkcijos, tačiau jie tikrai verti dėmesio, visų pirma dėl ilgai išliekančio poskonio. Šiems vynams būdinga ryški rožinė spalva su violetiniais atspalviais. Aromatas išsiskiria migdolų ir virtų uogų natomis. Skonis stiprus, bet subalansuotas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 14,5 |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | (miliekvivalentais viename litre) |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 14,28 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

14,5

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

(miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

14,28

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Neputojantys raudonieji vynai

Tai vynai, kurių mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 12,5 %.

Išpilstymo etape:

| — | obuolių rūgšties kiekis ne didesnis kaip 0,4 g/l, |
| --- | --- |

—

obuolių rūgšties kiekis ne didesnis kaip 0,4 g/l,

| — | visų polifenolių rodiklis ne mažesnis kaip 45, |
| --- | --- |

—

visų polifenolių rodiklis ne mažesnis kaip 45,

| — | fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis ne didesnis kaip 3 g/l. |
| --- | --- |

—

fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis ne didesnis kaip 3 g/l.

Kiti analitiniai kriterijai atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytus reikalavimus.

Raudonieji ir rožiniai vynai daugiausia gaunami iš ‘Grenache N’, ‘Syrah N’ ir ‘Mourvèdre N’ veislės vynuogių.

‘Grenache N’ veislė vynų mišiniams suteikia taninų ir sodrumo. ‘Syrah N’ veislė, naudojama saikingais kiekiais tam, kad būtų išsaugotos vynų savybės, mišiniui suteikia ryškesnę spalvą, intensyvesnį aromatą ir savybes, dėl kurių vynas tampa tinkamas brandinti.

Dėl puikių antioksidacinių savybių ‘Mourvèdre N’ veislė tobulai papildo ‘Grenache N’ veislę. ‘Mourvèdre N’ padidina aromatų kompleksiškumą, suteikia prieskonių aromatą ir tobulai tinka brandinti medžio statinėse.

Raudonasis vynas yra tinkamas brandinti. Jam būdingi besikeičiantys rubino ir tamsūs granatų atspalviai. Daug taninų turintis stiprus vynas, kol jaunas, skleidžia gerai sunokusių raudonų ir juodų vaisių aromatą. Bręsdamas jis įgauna būdingą pomiškio ir trumų aromatą.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 14,5 |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | (miliekvivalentais viename litre) |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 17,3 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

14,5

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

(miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

17,3

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Specifiniai vynininkystės metodai

Vynmedžių auginimas

Auginimo praktika

| — | Atstumas tarp eilių negali viršyti 2,5 m. |
| --- | --- |

—

Atstumas tarp eilių negali viršyti 2,5 m.

| — | Kiekvienam sodiniui skirtas didžiausias plotas – 2,5 m2. Šis plotas apskaičiuojamas atstumą tarp vynmedžių eilių padauginant iš atstumo tarp toje pačioje eilėje augančių sodinių. |
| --- | --- |

—

Kiekvienam sodiniui skirtas didžiausias plotas – 2,5 m2. Šis plotas apskaičiuojamas atstumą tarp vynmedžių eilių padauginant iš atstumo tarp toje pačioje eilėje augančių sodinių.

| — | Atstumas tarp sodinių toje pačioje eilėje yra 0,8–1,25 m. |
| --- | --- |

—

Atstumas tarp sodinių toje pačioje eilėje yra 0,8–1,25 m.

| — | Vynmedžiai genimi trumpai (vėduokle arba Royat kordono metodu), paliekant ne daugiau kaip 6 ataugas. Ant kiekvienos ataugos būna ne daugiau kaip 2 pumpurai. |
| --- | --- |

—

Vynmedžiai genimi trumpai (vėduokle arba Royat kordono metodu), paliekant ne daugiau kaip 6 ataugas. Ant kiekvienos ataugos būna ne daugiau kaip 2 pumpurai.

| — | Royat kordono metodu nugenėtų vynmedžių augimo ar atjauninimo laikotarpis negali būti ilgesnis kaip 2 metai. Šiuo laikotarpiu leidžiama genėti Royat kordono metodu ant ilgosios šakelės paliekant ne daugiau kaip 8 pumpurus ir 1 ataugą su ne daugiau kaip 2 pumpurais. |
| --- | --- |

—

Royat kordono metodu nugenėtų vynmedžių augimo ar atjauninimo laikotarpis negali būti ilgesnis kaip 2 metai. Šiuo laikotarpiu leidžiama genėti Royat kordono metodu ant ilgosios šakelės paliekant ne daugiau kaip 8 pumpurus ir 1 ataugą su ne daugiau kaip 2 pumpurais.

Vynuogyną leidžiama drėkinti.

Vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

| — | Draudžiama parduoti skirtą produktą termiškai apdoroti aukštesnėje nei 40 °C temperatūroje. |
| --- | --- |

—

Draudžiama parduoti skirtą produktą termiškai apdoroti aukštesnėje nei 40 °C temperatūroje.

| — | Draudžiama naudoti medžio skiedras. |
| --- | --- |

—

Draudžiama naudoti medžio skiedras.

| — | Gaminant rožinius vynus draudžiama vynuoges apdoroti medžio anglimi, nepriklausomai nuo to, ar ji būtų naudojama viena, ar mišiniuose su kitais preparatais. |
| --- | --- |

—

Gaminant rožinius vynus draudžiama vynuoges apdoroti medžio anglimi, nepriklausomai nuo to, ar ji būtų naudojama viena, ar mišiniuose su kitais preparatais.

Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

b)   Didžiausias gamybos kiekis

40 hektolitrų iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius imamas, vyndaryste užsiimama, o vynai gaminami ir brandinami Vokliūzo departamento Žigondaso komunoje.

7.   Pagrindinė (-ės) vyninių vynuogių veislė (-ės)

‘Grenache N’

‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Pietiniuose Ronos slėnio vynuogynuose, kurie dar vadinami „Cru des Côtes du Rhône“, esanti saugomos kilmės vietos nuorodos „Gigondas“ teritorija yra neatsiejama nuo didžiulio kalkingo Monmirajaus Nėrinių kalnų masyvo, kurio didingą ir įspūdingą reljefą suformavo erozija. Geografinė vietovė apima tik Vokliūzo departamento Žigondaso komuną. Vynuogynas auga 160–400 m aukštyje ir vasarą yra apsaugotas nuo pernelyg kaitrių saulės spindulių. Šlaitai saugo vynuogyną nuo rūko, pavasario šalnų ir kiekvienais metais užtikrina pastovų derlių. Klimatas yra grynai Provanso tipo, jam būdingas Viduržemio jūros pakrantei įprastų vasaros karščių ir atšiauraus mistralio kontrastas. Kaip ir visame Viduržemio jūros regione, lygiadienio laikotarpiu čia gali pasitaikyti smarkių liūčių.

Jau du tūkstančius metų Monmirajaus Nėrinių papėdėje įsikūręs Žigondaso kaimas iš esmės gyvena iš vynuogyno. Manoma, kad pirmąsias vynuogių auginimo valdas čia įkūrė antrojo romėnų legiono kariai. XIX a. „Gigondas“ vynų gamybos kiekiai nuolat didėjo, o jų geras vardas sklido vis labiau. Dėl tokio gero vardo, remiantis 1919 m. gegužės 6 d. priimtu įstatymu, šiems vynams 1924 m. suteikta kilmės vietos nuoroda „Gigondas“.

Nors iš pradžių „Gigondas“ produkcija buvo priskiriama saugomos kilmės vietos „Côtes du Rhône“ geografinei vietovei (1937 m. lapkričio 19 d. dekretas), greitai šie vynai išsiskyrė savo kokybe ir tapatumu. Nuo 1951 m. komunos pavadinimas natūraliai siejamas su saugoma kilmės vietos nuoroda „Côtes du Rhône“, o 1971 m. sausio 6 d. dekretu buvo pripažinta saugoma kilmės vietos nuoroda „Gigondas“, patenkanti į „Crus des Côtes du Rhône“ grupę.

Gaminami dviejų spalvų vynai: raudonieji, kurie sudaro 99 % produkcijos, ir gerokai mažesne apimtimi – rožiniai vynai. Raudonieji ir rožiniai vynai daugiausia gaminami iš ‘Grenache N’, ‘Syrah N’ ir ‘Mourvèdre N’ veislių vynuogių.

Raudonasis vynas yra tinkamas brandinti. Jam būdingi besikeičiantys rubino ir tamsūs granatų atspalviai. Daug taninų turintis stiprus vynas, kol jaunas, skleidžia gerai sunokusių raudonų ir juodų vaisių aromatą. Bręsdamas jis įgauna būdingą pomiškio ir trumų aromatą.

Rožiniai vynai sudaro labai mažą dalį visos produkcijos, tačiau jie tikrai verti dėmesio, visų pirma dėl ilgai išliekančio poskonio. Šiems vynams būdinga ryški rožinė spalva su violetiniais atspalviais. Aromatas išsiskiria migdolų ir virtų uogų natomis. Skonis stiprus, bet subalansuotas.

Žigondaso komuna, kadaise vadinta „Jucunditas“ (išvertus iš lotynų kalbos – „džiaugsmas, malonumas“), gali be abejonės būti laikoma puikiausia vieta išskirtinės tapatybės, jau ilgą laiką kokybe pasižyminčių vynų gamybai.

Šios komunos bendruomenė nuo seno geba išnaudoti gamtines šios vietovės – vynuogynams tobulai tinkančios žemės – savybes ir išsaugoti žaliavos, gautos dirbant šią žemę, originalumą.

Puikiame ir dėl savito mezoklimato palankiame kraštovaizdyje akmeninių ąžuolų ir alyvmedžių vietovėje įveistas vynuogynas auga pralaidžiame dirvožemyje, kuriam būdinga vandens srautų nulemta erozija, todėl kruopščiai atrinkti sklypai greitai nusausėja. Dirvožemis daugiausia molingas ir palankus kontroliuojamai drėkinimo sistemai, o didelis akmeningumas prisideda prie dirvožemio nusausėjimo ir turi labai teigiamą šiluminį poveikį vynuogių nokimo etape. Dėl šlaitų aukščio (160–400 m) vynuogynas yra virš Ronos rūko zonos, o šlaitų posvyrio kryptis (šiaurės, šiaurės vakarų kryptis) leidžia išvengti tiek pernelyg didelio saulėtumo, tiek pavasarinių šalnų.

Taigi Žigondaso komunos klimatas suteikia galimybę pasinaudoti visais Provanso tipo klimato privalumais: saulėtumu ir mistraliu – šaltu sausu vėju, kuris mažina grybinių ligų plitimo pavojų ir didina natūralią uogų koncentraciją, bet dėl Monmirajaus Nėrinių kalnų grandinės teikiamos apsaugos nesukelia nepatogumų.

Dėl šių veiksnių visumos, taip pat vyndarių darbo ir patirties, kuri visų pirma pasireiškia veislių parinkimu ir rūpestingu derliaus nuėmimu, įskaitant privalomą rūšiavimą, jau du tūkstančius metų Žigondaso vietovėje pagaminti vynai yra pripažįstami, jų žinomumas vis labiau auga, o svarbiausia – išlaikoma jų tapatybė.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Arčiausiai esanti vietovė, kuriai taikoma su vyndaryste, vyno gamyba ir brandinimu susijusi nukrypti leidžianti nuostata, apima toliau nurodytų Vokliūzo departamento komunų teritorijas: Aubignan, Le Barroux, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bollène, Buisson, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-du-Pape, Courthezon, Le Crestet, Entrechaux, Faucon, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Mazan, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Puymeras, Rasteau, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

| a) | vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:






  — | įtraukta į kadastrą ir |
| --- | --- | --- |

a)

vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:

—

įtraukta į kadastrą ir

| — | nurodyta derliaus deklaracijoje; |
| --- | --- |

—

nurodyta derliaus deklaracijoje;

| b) | vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti didesnę geografinę vietovę „Cru des Côtes du Rhône“ arba „Vignobles de la Vallée du Rhône“. Didesnės geografinės vietovės pavadinimo „Vignobles de la Vallée du Rhône“ naudojimo sąlygos nustatytos atitinkamų apsaugos ir valdymo institucijų pasirašytoje sutartyje. |
| --- | --- |

b)

vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti didesnę geografinę vietovę „Cru des Côtes du Rhône“ arba „Vignobles de la Vallée du Rhône“. Didesnės geografinės vietovės pavadinimo „Vignobles de la Vallée du Rhône“ naudojimo sąlygos nustatytos atitinkamų apsaugos ir valdymo institucijų pasirašytoje sutartyje.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-390b3134-5e0e-48c1-a6ed-8dae06798096

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---