# Официален вестник C 118/2021

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 118 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 647 април 2021 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 118

Издание на български език

Информация и известия

Година 647 април 2021 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | II   Съобщения |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2021/C 118/01 | Известие на Комисията — Насоки за осигуряване на общо разбиране на понятието екологични щети, определено в член 2 от Директива 2004/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно екологичната отговорност по отношение на предотвратяването и отстраняването на екологичните щети | 1 |
| 2021/C 118/02 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.9744 — Mastercard/Nets) (
  1
  ) | 50 |

Съдържание

Страница

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2021/C 118/01

Известие на Комисията — Насоки за осигуряване на общо разбиране на понятието екологични щети, определено в член 2 от Директива 2004/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно екологичната отговорност по отношение на предотвратяването и отстраняването на екологичните щети

1

2021/C 118/02

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.9744 — Mastercard/Nets) (
  1
  )

1

50

---

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2021/C 118/03 | Лихвен процент, прилаган от Европейската централна банка относно нейните основни операции по рефинансиране: — 0,00 % на 1 април 2021 година — Обменен курс на еврото | 51 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ |
| 2021/C 118/04 | Информация, предоставяна в съответствие с член 5, параграф 2 — Създаване на Европейска група за териториално сътрудничество (ЕГТС) —
  Регламент (EС) No 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. ( ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 19 ) | 52 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2021/C 118/03

Лихвен процент, прилаган от Европейската централна банка относно нейните основни операции по рефинансиране: — 0,00 % на 1 април 2021 година — Обменен курс на еврото

51

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

2021/C 118/04

Информация, предоставяна в съответствие с член 5, параграф 2 — Създаване на Европейска група за териториално сътрудничество (ЕГТС) —
  Регламент (EС) No 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. ( ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 19 )

Регламент (EС) No 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. ( ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 19 )

52

---

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Европейски орган за безопасност на храните |
| 2021/C 118/05 | Покана за изразяване на интерес за длъжността член на Управителния съвет на Европейския орган за безопасност на храните | 54 |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА |
| | Европейска комисия |
| 2021/C 118/06 | Известие на Комисията относно възстановяването на антидъмпингови мита | 59 |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2021/C 118/07 | Предварително уведомление за концентрация (Дело M.10214 — Clearlake/TA Associates/Precisely) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 72 |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2021/C 118/08 | Публикуване на съобщение за одобрение на стандартно изменение на продуктовата спецификация на наименование в лозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията | 74 |

V   Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейски орган за безопасност на храните

2021/C 118/05

Покана за изразяване на интерес за длъжността член на Управителния съвет на Европейския орган за безопасност на храните

54

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА

Европейска комисия

2021/C 118/06

Известие на Комисията относно възстановяването на антидъмпингови мита

59

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2021/C 118/07

Предварително уведомление за концентрация (Дело M.10214 — Clearlake/TA Associates/Precisely) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

72

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2021/C 118/08

Публикуване на съобщение за одобрение на стандартно изменение на продуктовата спецификация на наименование в лозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията

74

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП. |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП.

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 7.4.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 118/1

---

ИЗВЕСТИЕ НА КОМИСИЯТА

Насоки за осигуряване на общо разбиране на понятието „екологични щети“, определено в член 2 от Директива 2004/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно екологичната отговорност по отношение на предотвратяването и отстраняването на екологичните щети

(2021/C 118/01)

Съдържание

| 1. | Въведение | 1 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Правен и по-широк нормативен контекст | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | „Щети“ | 9 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Общ преглед на „екологичните щети“ | 10 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | „Щети, причинени на защитени видове и природни местообитания“ | 17 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | „Щети на водите“ | 26 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | „Щети на почвата“ | 43 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Заключения | 48 |
| --- | --- | --- |

8.

| ПРИЛОЖЕНИЕ | 49 |
| --- | --- |

| Списък с решения на Съда, към които има препратки в ръководството | 49 |
| --- | --- |

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

| 1. | Целта на Директива 2004/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно екологичната отговорност по отношение на предотвратяването и отстраняването на екологичните щети (1) (наричана по-нататък „Директивата относно екологичната отговорност“ или „Директивата“) е да се създаде рамка за екологичната отговорност, основана на принципа „замърсителят плаща“, с цел предотвратяването и отстраняването на екологичните щети (2). Съгласно изменение, прието през 2019 г. (3), Европейската комисия трябва да разработи насоки за осигуряване на общо разбиране на понятието „екологични щети“, определено в член 2 от Директивата (4). Тези насоки са представени в настоящото известие. |
| --- | --- |

1.

| 2. | В замисъла на Директивата понятието „екологични щети“ има ключово значение. То се използва при определянето на общата цел на Директивата (5). При възникване на екологични щети или при заплаха от възникване на такива щети се задействат задълженията на операторите за тяхното предотвратяване или отстраняване, както и свързаните с тях задължения на компетентните органи (6), като други лица също имат право да поискат да се предприемат действия (7). В случай на трансгранични щети, които оказват въздействие върху повече от една държава членка, се задействат задълженията за сътрудничество между държавите членки (8). Освен това понятието носи последици и за финансовите оператори, които предоставят финансово обезпечение за покриване на задълженията съгласно Директивата (9). В тази връзка понятието може да играе важна роля за опазването на околната среда — като помага да се определи дали екологичните щети са били или не са били предотвратени и отстранени. |
| --- | --- |

2.

| 3. | В настоящите насоки за общо разбиране на екологичните щети се разглежда необходимостта, установена при една оценка на Директивата, извършена от Комисията през 2016 г. (наричана по-долу „оценката“) (10). В оценката е направено заключението, че прилагането на Директивата се възпрепятства от съществена липса на еднакво прилагане на ключови концепции, особено на онези, свързани с екологичните щети (11). По тази причина Комисията нае изпълнител, който — съвместно с групата от правителствени експерти по Директивата относно екологичната отговорност и съответната служба на Комисията — да изготви документ за общото разбиране въз основа на изследвания и консултации (12). Въпреки че това не доведе нито до документ на Комисията, нито до документ, съгласуван с държавите членки, тази начална работа послужи за основа при подготовката на настоящите насоки. |
| --- | --- |

3.

| 4. | В тази връзка в настоящите насоки са разгледани всички аспекти на определението за „екологични щети“. Понятието е с богато съдържание, като се основава или включва няколко други понятия и концепции. Те са обхванати в насоките, тъй като са необходими за разбирането на понятието. По отношение на структурата насоките започват с преглед на правния и по-широкия нормативен контекст, в който определението е от значение. След това се обръща внимание на определението за „щети“ и на цялостния текст на определението за „екологични щети“, преди да се разгледат подробно трите отделни категории екологични щети, включени в него, т.е. „щети, причинени на защитени видове или природни местообитания“, „щети на водите“ и „щети на почвата“. Общите заключения са представени накрая. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Като се има предвид, че целта на насоките е да се осигури общо разбиране на определението, тяхното съдържание е аналитично и подробно. Въпреки че не са насочени единствено към конкретна читателска аудитория, те са предназначени да бъдат ползвани по-специално от следните субекти, които имат определени функции съгласно Директивата: държавите членки, компетентните органи, операторите, физически и юридически лица, както и доставчиците на услуги за финансово обезпечение. Целта на насоките е да се разгледат възможно най-изчерпателно трудностите при разбирането, които вече са възникнали или които е разумно да се очаква, че могат да възникнат в бъдеще. Това се постига чрез подробен анализ на всички части на определението за „екологични щети“, като се обръща внимание на конкретни съображения, които могат да се изведат от формулировката и правния и нормативен контекст, както и като се правят позовавания на практиката на Съда на Европейския съюз (наричан по-нататък „Съдът“), която може да помогне за изясняване на различни аспекти на определението или директно, или с необходимите изменения. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Насоките са изготвени под изключителната отговорност на Комисията. При все това, единствено Съдът е компетентен да тълкува авторитетно правото на ЕС. |
| --- | --- |

6.

2.   ПРАВЕН И ПО-ШИРОК НОРМАТИВЕН КОНТЕКСТ

| 7. | Директивата относно екологичната отговорност представлява общ, междуведомствен инструмент за околната среда, който е приложим не само за една, а за няколко предметни области на околната среда. Като такъв с него се допълват други инструменти на Съюза, насочени към опазването на околната среда. Определението за „екологични щети“ изрично се позовава на четири от тях: Директива 79/409/ЕИО на Съвета от 2 април 1979 г. относно опазването на дивите птици (13)
  [понастоящем Директива 2009/147/EO относно опазването на дивите птици (14)] („Директива за птиците“); Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (15) („Директива за местообитанията“); Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (16) („Рамкова директива за водите“); и Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката за морска среда (17) („Рамкова директива за морска стратегия“). Препратките към правните разпоредби на тези други инструменти, както и тяхното разбиране, са необходими за разбирането на „екологични щети“. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Директивата относно екологичната отговорност се основава и е израз на принципа „замърсителят плаща“ (18). Освен това общото разбиране за „екологични щети“ трябва да се позовава, доколкото това е уместно, и на други принципи, на които се гради политиката на Съюза в областта на околната среда, по-специално на принципите на предпазните мерки (19) и превантивните действия и на принципа на приоритетното отстраняване на екологичните щети още при източника (20), доколкото те имат отношение към неговото тълкуване. Общите принципи на правото на Съюза, като например принципът на пропорционалност, също са от значение за Директивата. |
| --- | --- |

8.

| 9. | В Директивата относно екологичната отговорност се разглеждат неблагоприятните въздействия на трудовите дейности върху околната среда. Тези дейности са предмет на правни изисквания съгласно други законодателни актове на Съюза в сферата на околната среда (21). С тези законодателни актове се създава по-широк нормативен контекст, който е от значение за приложението на задълженията съгласно Директивата, свързани с екологичните щети. Причината за това е, че разпоредбите на тези законодателни актове обикновено са насочени и към предотвратяване или ограничаване на много от неблагоприятните ефекти върху природата, водите и почвата, които попадат в обхвата на понятието „екологични щети“. |
| --- | --- |

9.

Отговорност за екологичните щети

| 10. | Понятието „екологични щети“ трябва да се разбира във връзка със субектите, които е възможно да носят юридическа отговорност за тях съгласно Директивата, обстоятелствата и условията, при които може да възникне тяхната отговорност, както и видовете действия, които те ще трябва да предприемат в резултат на тази отговорност. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Субектите, които е възможно да носят юридическа отговорност, се наричат „оператори“ (22). Те носят отговорност само по отношение на „трудовите дейности“, които попадат в обхвата на Директивата. (23) В дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV, Съдът е посочил, че понятието „трудова дейност“ не се ограничава само до дейности, които са свързани с пазара или имат конкурентен характер, а обхваща всички дейности, упражнявани професионално, за разлика от тези, които се упражняват за изцяло лични или домашни цели, и следователно обхваща дейностите, извършвани в интерес на общността по силата на делегирана по закон задача (24). В този конкретен случай той е потвърдил, че Директивата е приложима за публичен орган, отговорен за отводняването на влажна зона в интерес на селското стопанство. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Основните трудови дейности, които имат отношение към въпроса (25), са описаните в приложение III към Директивата. Операторите, които ги извършват, е възможно да носят отговорност и за трите категории екологични щети съгласно Директивата. Освен това отговорността на операторите, обхванати от приложение III, е абсолютна, т.е. не зависи от това дали са извършили или пропуснали да извършат действие въз основа на вина (присъща или свързана с небрежност). За да стане приложима абсолютната отговорност, е достатъчно да се установи причинно-следствена връзка между екологичните щети и трудовата дейност. В осмото съображение на Директивата са представени мотивите за включване на трудовите дейности, описани в приложение III, в нейния обхват. Там се посочва, че Директивата следва да се прилага по отношение на трудовите дейности, криещи риск за здравето на човека или околната среда, и се допълва, че: „Тези дейности следва да се определят по принцип чрез позоваване на съответното законодателство на [Съюза] , което предвижда регулаторни изисквания по отношение на някои дейности и практики, за които се смята, че представляват потенциален или реален риск за здравето на човека или околната среда“. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Трудовите дейности в приложение III са определени чрез позоваване на други законодателни актове на Съюза в сферата на околната среда, много от които са били кодифицирани, изменени или заменени след приемането на Директивата. Въпреки това въпросните трудови дейности продължават да попадат в обхвата на Директивата. В документа за общото разбиране е представена информация за развитието на съответното законодателство (26). Трудовите дейности в приложение III обхващат, наред с другото, функционирането на много промишлени дейности, включително по-големи или по-рискови промишлени инсталации, като например химически заводи; операции, свързани с управлението на отпадъците; определени замърсяващи зауствания във водите; каптиране на вода и построяване на бентове; производството, използването, съхранението, обработката, пълненето, изпускането в околната среда и транспортирането на място на определени вещества, препарати и продукти, както и транспортирането на опасни вещества или стоки по автомобилни пътища, жп линии, вътрешни водни пътища, море или въздух. |
| --- | --- |

13.

| 14. | За една от категориите „екологични щети“, а именно щети на защитени видове и природни местообитания, операторите на трудови дейности, различни от изброените в приложение III, е възможно също да носят отговорност при виновно или небрежно поведение (27). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Съгласно други приложими законодателни актове на Съюза от операторите често се изисква да спазват и зачитат условията на разрешителното; или могат да имат задължение да извършват дейността си в съответствие с общите задължителни изисквания. Въпреки това не може да се изключи възможността някои оператори да извършват трудови дейности без изискваното разрешително или без да спазват приложимите правила. Такъв може да бъде например случаят с лица, които извършват незаконни операции с отпадъци. Подобно незаконно поведение не изважда такива оператори извън обхвата на Директивата. В противен случай резултатът би бил в противоречие с принципа „замърсителят плаща“. Директивата е израз на този принцип — и трябва да се тълкува в неговия контекст (28). Допълнително потвърждение за обхващането на незаконните оператори е представено в дело C-494/01, Комисия/Ирландия, където Съдът е установил, че неспазване на изискванията за проверка, свързани с изискванията за издаване на разрешително, може да възникне по отношение на операции с отпадъци, извършвани без разрешително (29). С необходимите изменения може да се твърди, че изискванията за отговорност съгласно Директивата могат да се прилагат по подобен начин спрямо трудови дейности, извършвани в нарушение на изискванията за разрешително или други нормативни изисквания. |
| --- | --- |

15.

| 16. | В дело C-378/08, Raffinerie Mediterranee (ERG I) SpA
  и други, както и дело C-534/13, Fipa Group и други, Съдът е постановил, че съгласно механизма за екологична отговорност, предвиден в Директивата, се изисква установяване на причинно-следствена връзка между дейността на един или няколко оператори, чиято самоличност може да бъде установена, и екологичните щети или непосредствената заплаха от такива щети (30). Що се отнася до причинно-следствената връзка, Съдът е постановил, че ако е предвидено в законодателството на държавата членка — презумпция, която е основана на правдоподобни доказателства, е достатъчна за установяване на връзката (31). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Директивата не определя кои събития пораждат причинно-следствена връзка между трудовата дейност и екологичните щети или непосредствената заплаха. На редица места в текста на Директивата има позоваване на „емисия, събитие или инцидент“ (32). Въпреки това, с изключение на „емисия“ (33), няма определения на тези понятия, а както е видно от дело C-529/15, Folk (34) и дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV, Директивата обхваща последствията от нормалното функциониране на трудова дейност съгласно приложение III. В дело C-529/15 нормалното функциониране се отнася за водноелектрическа централа; в дело C-297/19 става въпрос за поддържане на дренажна система във влажна зона. Следователно не следва да се приема, че отговорността възниква само по отношение на еднократни случаи на авария или инцидент; тя може да възниква и по отношение на нормални дейности и да е свързана с видовете обстоятелства, описани в параграфи 18 и 19 по-долу. За по-лесна справка в настоящите насоки обхватът на възможните събития ще се нарича „вредоносни събития“. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Характерът на факторите, които предизвикват неблагоприятни ефекти — обстоятелствата, които могат да бъдат наречени „последствия от щетите“ (35), също може да варира. (36) Характерът им може да бъде свързан с добавяне — да включва например депониране на отпадъци върху земята или използване на инертни материали за засипване на влажна зона, или замърсяване на приемащата околна среда със замърсители. Той може също така да бъде свързан с изваждане или извличане — например да включва модифициране на речния отток (37) или отстраняване на дървета или минерали. Може да бъде и разрушителен — свързан със заличаване на характеристики на местността или с убиване на индивиди от защитени видове. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Проявата на неблагоприятни ефекти може да бъде внезапна или случайна — например взрив в химически завод да предизвика пожар, разрушение на сгради и замърсяване на почвата и водите чрез изпускане на токсични вещества или вещества за пожарогасене във водата. Може да бъде и незабавна — например загубване на защитено горско местообитание вследствие на провеждане на бърза сеч. Може да бъде и постепенна — например теч от спукана тръба да доведе до кумулативни вреди върху приемащата околна среда, които да бъдат открити едва след известно време. Възможно е също така неблагоприятните ефекти на едно и също вредоносно събитие да се проявят и по двата начина — например внезапно и случайно изпускане на голямо количество токсични вещества в река да доведе до незабавно измиране на рибата и да причини по-бавно и по-постепенно влошаване на структурите на защитено водно местообитание или на местообитание на защитен вид. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Също така за вредоносните събития и за предизвиканите от тях неблагоприятни ефекти може да се разбере по различно време. В случай че вредоносното събитие представлява голяма авария, за него ще се разбере веднага, но една неустановена авария може известно време да остане скрита — например спукване на подземен резервоар за съхранение на опасни вещества (38). |
| --- | --- |

20.

| 21. | В Директивата са предвидени три основни категории задължения за операторите:






  — | Когато все още не са възникнали екологични щети, но съществува непосредствена заплаха от възникването на такива щети, операторите са длъжни незабавно (39) да предприемат необходимите мерки за предотвратяване (40); |
| --- | --- | --- |

21.

—

Когато все още не са възникнали екологични щети, но съществува непосредствена заплаха от възникването на такива щети, операторите са длъжни незабавно (39) да предприемат необходимите мерки за предотвратяване (40);

| — | Когато са възникнали екологични щети, операторите са задължени да предприемат „всички практически мерки за незабавен контрол, събиране, премахване или друг начин на справяне със съответните замърсители и/или други последствия от щетите, с цел да се ограничат или предотвратят по-нататъшните екологични щети и неблагоприятните ефекти за здравето на човека или по-нататъшното влошаване на услугите“ (41). За по-лесна справка в настоящите насоки тези мерки ще се наричат „незабавно управление на последствията от щетите“; |
| --- | --- |

—

Когато са възникнали екологични щети, операторите са задължени да предприемат „всички практически мерки за незабавен контрол, събиране, премахване или друг начин на справяне със съответните замърсители и/или други последствия от щетите, с цел да се ограничат или предотвратят по-нататъшните екологични щети и неблагоприятните ефекти за здравето на човека или по-нататъшното влошаване на услугите“ (41). За по-лесна справка в настоящите насоки тези мерки ще се наричат „незабавно управление на последствията от щетите“;

| — | Когато екологичните щети са възникнали, операторите са задължени да предприемат мерки за отстраняване (42). Те следва да определят подходящите мерки за отстраняване съгласно приложение II към Директивата и да ги представят за одобрение от компетентния орган (43). |
| --- | --- |

—

Когато екологичните щети са възникнали, операторите са задължени да предприемат мерки за отстраняване (42). Те следва да определят подходящите мерки за отстраняване съгласно приложение II към Директивата и да ги представят за одобрение от компетентния орган (43).

| 22. | Позоваването на „незабавно“ и „незабавен“ показва, че за първите две категории задължения времето е фактор с изключително значение. Това намира отражение върху общото разбиране на понятието „екологични щети“. Задълженията на оператора за предприемане на превантивни мерки и незабавно управление на последствията от щетите съгласно Директивата съществуват успоредно с подобни задължения по други законодателни актове на Съюза в сферата на околната среда, например Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) (44) („Директивата относно емисиите от промишлеността“) |
| --- | --- |

22.

| 23. | Операторите също така трябва да изпълняват някои допълнителни задължения. Например, когато са възникнали екологични щети, „операторът незабавно уведомява компетентния орган за всички съответни аспекти на ситуацията“ (45) и може да е задължен да предостави допълнителна информация (46). От операторите може да се изисква да изпълняват подобни задължения за представяне на информация и по отношение на непосредствена заплаха за екологични щети (47). Те може също така да бъдат задължени да извършват собствена оценка на екологичните щети и да предоставят всякаква информация и данни, които са необходими на компетентния орган (48). Ако погледнем отвъд Директивата за екологичната отговорност, от операторите може да се изисква да предоставят всякаква приложима информация на органите съгласно други законодателни актове на Съюза в сферата на околната среда, например Директивата относно емисиите от промишлеността (49) или Директива 2012/18/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно контрола на опасностите от големи аварии, които включват опасни вещества, за изменение и последваща отмяна на Директива 96/82/ЕО на Съвета („Директивата от Севезо“) (50). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Директивата относно екологичната отговорност съдържа разпоредби относно нейната времева рамка на прилагане, в които се определят ограничения за нейното прилагане, свързани с датата 30 април 2007 г. и с изминаването на 30-годишен период (51). Разбира се, времевият обхват за конкретни части, въведени с нейните изменения, е различен — например за щети на морските води Директивата е приложима от 19 юли 2015 г. (52). Важно е да се отбележи, че контролираните чрез разрешителен режим трудови дейности преди 30 април 2007 г. се обхващат за целите на отговорността ако, и до степента, до която въпросната дейност с вредни последствия продължава след 30 април 2007 г. В дело C-529/15, Folk, Съдът е приел, че Директивата „се прилага ratione temporis към екологичните щети, които настъпват след 30 април 2007 г., но произтичат от експлоатацията на съоръжение, което преди тази дата е получило разрешение съгласно водното законодателство и е пуснато в експлоатация.“ (53) |
| --- | --- |

24.

| 25. | Директивата също така съдържа разпоредби относно изключенията, в които се определят ограниченията за нейното прилагане, свързани с редица конкретни причини за екологични щети (54). Освен това в нея са предвидени редица основания, на които операторът може да се позове, за да избегне поемането на разходите за мерките за предотвратяване и отстраняване (55). Също така в нея се предоставя възможност на държавите членки да освободят оператора от разходите за действията по отстраняване, при условие че операторът успее да докаже, че не е действал умишлено или по небрежност и че е изпълнил всички условия на дадено разрешително (56), или е действал в съответствие със съвременното равнище на технологиите и науката (57). Въпреки това има ограничения върху гореспоменатите възможности, както става ясно от решението на Съда по дело C-529/15, Folk (58) във връзка с член 8, параграф 4, буква а) от Директивата. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Директивата позволява на държавите членки да запазят или да приемат по-строги разпоредби по отношение на екологичните щети. (59) Това е в съответствие с член 193 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Въпреки това правото на по-строги разпоредби не означава право на различни разпоредби, които да не отговарят на изискванията на Директивата; също така то не означава право да се отменя отговорността на операторите за „екологични щети“ съгласно Директивата. Като минимум изискванията на Директивата трябва да се изпълняват във всяко отношение. |
| --- | --- |

26.

Функция на компетентните органи и съответните по-широки функции на държавите членки.

| 27. | Докато операторът носи отговорност за екологичните щети, компетентните органи (60) имат задължения, свързани с тях. По тази причина за осигуряването на общо разбиране на понятието „екологични щети“ ще е необходимо известно позоваване на тяхната функция. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Компетентните органи трябва да установят оператора, който е причинил екологичните щети или непосредствената заплаха от щети (61). Подразбира се, че компетентните органи трябва да са наясно със съществуването на екологичните щети или заплахата; в противен случай задължението за установяване на оператора няма смисъл. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Компетентните органи трябва също да оценят значимостта на екологичните щети (62). Отново задължението за оценяване на значимостта има смисъл само ако органите са наясно със съществуването на щетите или заплахата. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Компетентните органи трябва да определят какви мерки за отстраняване следва да се вземат от оператора съгласно приложение II към Директивата (63) въз основа на установяването на потенциалните мерки за отстраняване от оператора и със сътрудничеството на съответния оператор, ако е необходимо. В дело C-379/08, Raffinerie Mediterranee (ERG) SpA и други, Съдът е потвърдил обхвата, в рамките на който компетентните органи могат да променят мерките за отстраняване, като също така посочва необходимостта да се даде възможност на оператора да бъде изслушан (64). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Задълженията за установяване на отговорния оператор, оценяване на значимостта на екологичните щети и определяне на мерките за отстраняване изискват компетентните органи да имат и прилагат относима информация относно вредоносното събитие, трудовата дейност, екологичните щети и причинно-следствената връзка между тях, както и относно оператора, който извършва дейността. В точки 32—37 по-долу са описани няколко потенциални вида и източника на относима информация. Следва обаче да се има предвид, че не винаги е достъпна пълната информация и че може да се наложи компетентните органи да действат бързо. При такива обстоятелства принципът на предпазните мерки оправдава намесата на компетентните органи въз основа на основателни причини да се счита, че са възникнали или има непосредствена опасност от възникване на екологични щети. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Както беше отбелязано в параграф 23 по-горе, операторите имат задължения съгласно Директивата да информират компетентните органи за вредоносните събития и за свързаните с тях екологични щети. Както също беше отбелязано, операторите може да имат отделни задължения за предоставяне на информация относно вредоносните събития на компетентните органи съгласно други законодателни актове на Съюза в областта на околната среда. Въпреки това не може да се изключи възможността някои оператори да не изпълнят задълженията си за докладване. Например при вредоносни събития и екологични щети, които имат причинно-следствена връзка с тайни незаконни дейности или с форми на незаконно или небрежно действие или бездействие, вероятността те да бъдат докладвани е малка или по-малка от обичайното. |
| --- | --- |

32.

| 33. | В съображение 15 от Директивата се посочва, че публичните органи следва да се погрижат за подходяща реализация и прилагане на схемата, предвидена в Директивата, като в Директивата са предвидени и разпоредби, съгласно които компетентните органи могат да изискват допълнителна информация и повишено равнище на участие от оператора (65). Въпреки това е важно компетентните органи да прибягват и до други източници на информация извън тези, предоставени от оператора съгласно Директивата. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Един потенциален източник на информация относно вредоносните събития и екологичните щети са исканията за действие, отправяни от физически или юридически лица, които имат право да отправят такива искания (66). Необходимо е всяко искане за действие да се „придружава от съответната информация и данни, подкрепящи представените наблюдения във връзка с конкретните щети“ (67). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Друг възможен източник на относима информация са резултатите от регулаторен надзор съгласно други приложими законодателни актове на Съюза в областта на околната среда. Като пример за това могат да се посочат рутинните инспекции на промишлени съоръжения съгласно Директивата относно емисиите от промишлеността (68). Въпреки че за целите на отговорността не всички вредоносни събития съвпадат с нарушения на нормативната уредба от страна на оператор, нарушаването на нормативната уредба повишава вероятността от настъпване на вредоносни събития. Причината за това е, че съответните нормативни изисквания са насочени към упражняването на контрол върху потенциалните или действителни рискове за здравето на човека и за околната среда, свързани със съответните трудови дейности. В резултат на това тяхното спазване следва на практика да намали вероятността от настъпване на вредоносни събития. На същия принцип неспазването на тези изисквания, включително тяхното сериозно пренебрегване, повишава вероятността от настъпване на вредоносни събития. При условие че са налице добри системи за споделяне на информация, мониторингът върху спазването на нормативните изисквания следва да помогне на компетентните органи съгласно Директивата да научават за екологични щети или за непосредствена заплаха от щети, да установяват оператора и да характеризират вредоносните събития. Това може също да помогне на компетентните органи за оценяването на екологичните щети например чрез осигуряване на информация относно характера на замърсяващите емисии. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Както ще стане ясно по-нататък в настоящите насоки, за оценяването на значимостта на екологичните щети обикновено се изисква информация относно състоянието на приемащата околна среда. Част от информацията относно състоянието на околната среда ще бъде пряко свързана с вредоносното събитие — например данните за процента на смъртност сред рибата в река, която наскоро е била изложена на неблагоприятното въздействие на замърсяваща емисия. В същото време друга относима информация относно състоянието на околната среда ще съдържа данни и информация, събрани за други цели — например за определяне на общия природозащитен статус на защитен вид или на състоянието на защитена природна зона, например по „Натура 2000“. Голяма част от относимата информация относно състоянието на околната среда ще бъде получена от мониторинга на състоянието на околната среда, осъществяван от националните администрации. От особено значение ще бъде информацията, която се събира и обобщава съгласно четирите директиви, споменати в параграф 7 по-горе. Това може да бъде допълнено с друга относима информация с призната научна стойност — например неправителствена организация (НПО), работеща в сферата на околната среда, може да предостави обширна информация чрез гражданска наука (69). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Тясно свързана с потенциалното значение на информацията относно състоянието на околната среда е научната и техническа информация по темата за екологичните щети — например научна информация относно жизнения цикъл на конкретен защитен вид, който е изложен на неблагоприятно въздействие, или относно рисковете за здравето на човека от експозицията на определени замърсители. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Както беше отбелязано по-горе, възникването на екологични щети или непосредствената заплаха за това често, макар и не винаги, съвпада с нарушение на други законодателни актове на Съюза в сферата на околната среда. При подобни нарушения може да се изискват или да се налагат отделни действия на органите на държавата членка, за да се осигурят резултатите, изисквани от други законодателни актове на Съюза (например защита на природни зони съгласно Директивата за птиците и Директивата за местообитанията), както и за да се приложат санкции, които са ефективни, пропорционални и възпиращи. По този начин едни и същи фактически обстоятелства може да породят както екологична отговорност, така и отговорност за санкции, като на практика оценката на екологичните щети съгласно Директивата може да се извърши успоредно с оценката на нарушенията за други цели. Например деянията, които държавите членки са задължени да криминализират съгласно Директива 2008/99/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно защитата на околната среда чрез наказателно право („Директивата за престъпленията срещу околната среда“) (70), включват някои (макар и не всички) деяния, които е вероятно да породят екологична отговорност (71). В този контекст при оценяването на значимостта на екологичните щети може се окаже, че компетентните органи черпят информация от същите източници като тези, които използват органите, отговарящи за санкциите. Следва да се подчертае обаче, че прилагането на изискванията за отговорност съгласно Директивата е отделно от прилагането на санкциите. В това отношение обстоятелството, че органите могат да предприемат действия за налагане на административни или наказателни санкции, не е причина да се пренебрегват задълженията, които компетентните органи носят за оценяването и предотвратяването на екологичните щети, незабавното управление на последствията от тях или вземането на мерки за отстраняването им в съответствие с Директивата (обратното също е валидно: преследването на екологичната отговорност не е причина да се пренебрегва ролята на санкциите) (72). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Възникват редица допълнителни въпроси по отношение на ситуации, при които отговорността съгласно Директивата съвпада с нормативните нарушения съгласно други законодателни актове на Съюза в областта на околната среда, по-специално другите законодателни актове, на които има позовавания в самата Директива. Първо, ако последствията от щетите не се контролират в съответствие с Директивата или с останалите законодателни актове, съгласно принципа на ефективността държавите членки и техните органи ще бъдат задължени да предприемат действия за гарантиране на спазването на относимите разпоредби на Директивата, както и на останалите законодателни актове, които са нарушени. Второ, в Директивата не е предвидена изрично вторична отговорност за публичните органи за предприемане на превантивни мерки, мерки за незабавно управление на последствията от щетите и мерки за отстраняване, но също така не е предвидена изрично възможност за освобождаване от всички тези мерки ако операторът не успее да ги предприеме, или ако операторът може да обоснове причините, поради които не се налага да поема разходите за тях (73). Разграничението, което се прави в Директивата между мерките и разходите за тези мерки показва, че мерките са необходими, независимо дали операторът може или следва да поеме разходите (74). Трето, от съдебната практика е видно как от дадена държава членка може да бъде изискано да предприеме по-нататъшни действия, ако не е постигнат определен задължителен резултат, въпреки че органите са предприели действия срещу оператор. В дело C-104/15, Комисия/Румъния, относно Директивата за миннодобивните отпадъци (75), Съдът е установил, че държавата членка продължава да носи отговорност за неупражняването на контрол върху токсични прахови емисии от съоръжение за миннодобивни отпадъци, независимо от обстоятелството, че е наложила санкции на оператора (76) и че операторът е изпаднал в несъстоятелност (77). |
| --- | --- |

39.

3.   „ЩЕТИ“

| 40. | Определението за „екологични щети“ включва понятието „щети“, което е определено отделно. Понятието „щети“ не е самостоятелно (в смисъл че задълженията съгласно Директивата не са приложими на равнището на общоприложимост, установено в нея). Що се отнася до прилагането на Директивата в конкретни ситуации, е необходимо да се използват по-точните формулировки, включени в определението за „екологични щети“. Независимо от тази уговорка определението за „щети“ е важно, не само защото е залегнало в определението за „екологични щети“, но и защото с него се въвеждат четири основни концепции, които са допълнително прецизирани в по-обстойното определение. В тази връзка в насоките се разглежда понятието „щети“, преди да се обърне внимание на други елементи на определението за „екологични щети“.
  Каре 1: Определение за „щети“ |
| --- | --- |

40.

Каре 1: Определение за „щети“

| В член 2, параграф 2 от Директивата относно екологичната отговорност е предвидено, че „щети“ означава „подлежаща на измерване неблагоприятна промяна в природен ресурс или измеримо нарушение на услуга, свързана с природен ресурс, която/ето може да настъпи пряко или непряко“. |
| --- |

В член 2, параграф 2 от Директивата относно екологичната отговорност е предвидено, че „щети“ означава „подлежаща на измерване неблагоприятна промяна в природен ресурс или измеримо нарушение на услуга, свързана с природен ресурс, която/ето може да настъпи пряко или непряко“.

| 41. | Четирите основни концепции, включени в определението за „щети“, са следните:






  — | Материалният обхват на засегнатата материя, т.е. природните ресурси и услугите, свързани с природни ресурси, |
| --- | --- | --- |

41.

—

Материалният обхват на засегнатата материя, т.е. природните ресурси и услугите, свързани с природни ресурси,

| — | Концепцията за неблагоприятни ефекти, т.е. неблагоприятни промени и нарушения, |
| --- | --- |

—

Концепцията за неблагоприятни ефекти, т.е. неблагоприятни промени и нарушения,

| — | Обхватът на тези неблагоприятни ефекти, т.е. измерими ефекти, |
| --- | --- |

—

Обхватът на тези неблагоприятни ефекти, т.е. измерими ефекти,

| — | Начините, по които тези неблагоприятни ефекти могат да настъпят, т.е. пряко или непряко. |
| --- | --- |

—

Начините, по които тези неблагоприятни ефекти могат да настъпят, т.е. пряко или непряко.

Материален обхват на природните ресурси и услугите, свързани с природни ресурси

Каре 2: Определения за „природни ресурси“ и „услуги от природни източници“

| В член 2, параграф 12 от Директивата относно екологичната отговорност е предвидено, че „природни ресурси“ означава „защитени видове и природни местообитания, вода и почва“.
  В член 2, параграф 13 от Директивата относно екологичната отговорност е предвидено, че „услуги“ и „услуги от природни източници“ означава „функциите, осъществявани от природен източник в полза на друг природен източник или на обществото“. |
| --- |

В член 2, параграф 12 от Директивата относно екологичната отговорност е предвидено, че „природни ресурси“ означава „защитени видове и природни местообитания, вода и почва“.

В член 2, параграф 13 от Директивата относно екологичната отговорност е предвидено, че „услуги“ и „услуги от природни източници“ означава „функциите, осъществявани от природен източник в полза на друг природен източник или на обществото“.

| 42. | По отношение на материалния обхват в определението за „щети“ се прави позоваване на две концепции, които също изрично са определени в Директивата, по-специално „природни ресурси“ и „услуги от природни източници“ Съгласно определението с „природни ресурси“ се обозначават три отделни категории ресурси: защитени видове и природни местообитания; вода; почва. В същото време в определението за „услуги от природни източници“ се подчертава взаимната зависимост на тези различни категории, като се посочват функциите, които те изпълняват помежду си. Следват няколко примера, които нямат изчерпателен характер: крайморско солено блато (вид природно местообитание) може да защитава крайбрежната почва; определени повърхностни води (категория води) може да подпомагат защитен вид диви птици; почвата може да филтрира замърсителите, които в противен случай биха достигали до подземните води (категория води). В определението за „услуги от природни източници“ също така се посочват функциите на природните ресурси, които са в полза на хората. Като примери с неизчерпателен характер някои природни местообитания, като например торфищата, служат като важни въглеродни депа; някои води функционират като източник на питейна вода, а други осигуряват риба за любителски риболов; почвата е необходима за производството на храна и за обитаване. |
| --- | --- |

42.

Неблагоприятни ефекти

| 43. | По отношение на неблагоприятните ефекти, определението за „щети“ е свързано първо с „неблагоприятна промяна“ на природен ресурс и второ с „нарушение“ на услуга, свързана с природен ресурс. С определението за „екологични щети“ се въвежда допълнително прецизиране, но е полезно да се вземат предвид три общи съображения:






  — | Както „неблагоприятна промяна“, така и „нарушение“ предполагат неблагоприятни ефекти, |
| --- | --- | --- |

43.

—

Както „неблагоприятна промяна“, така и „нарушение“ предполагат неблагоприятни ефекти,

| — | Тези неблагоприятни ефекти засягат както състоянието на даден природен ресурс, така и полезните функции, изпълнявани от природния ресурс за други природни ресурси и хората. Следователно неблагоприятните ефекти включват не само неблагоприятни ефекти върху свойствата на даден природен ресурс, но също и неблагоприятните ефекти върху взаимните зависимости и динамичните взаимоотношения във и между природните ресурси и услуги, т.е. функциите, които природните ресурси изпълняват помежду си, а също и в услуга на хората, |
| --- | --- |

—

Тези неблагоприятни ефекти засягат както състоянието на даден природен ресурс, така и полезните функции, изпълнявани от природния ресурс за други природни ресурси и хората. Следователно неблагоприятните ефекти включват не само неблагоприятни ефекти върху свойствата на даден природен ресурс, но също и неблагоприятните ефекти върху взаимните зависимости и динамичните взаимоотношения във и между природните ресурси и услуги, т.е. функциите, които природните ресурси изпълняват помежду си, а също и в услуга на хората,

| — | Понятията за промяна и нарушение предполагат разлика между ситуацията „преди“ и ситуацията „след“ вредоносно събитие. |
| --- | --- |

—

Понятията за промяна и нарушение предполагат разлика между ситуацията „преди“ и ситуацията „след“ вредоносно събитие.

Измеримост

| 44. | За да е приложимо определението за „щети“, неблагоприятните промени и нарушенията трябва да бъдат „подлежащ[и] на измерване“. „Подлежащ[и] на измерване“ означава, че щетите трябва да подлежат на количествено измерване или оценка, както и че трябва да е възможно смислено сравнение между ситуацията преди и ситуацията след дадено вредоносно събитие. |
| --- | --- |

44.

Пряко или непряко

| 45. | И на последно място, в определението за „щети“ се предвижда възможност неблагоприятните промени или нарушения да възникват както пряко, така и непряко. „Пряко или непряко“ се отнася до причинно-следствената връзка между вредоносните събития от една страна, и конкретните неблагоприятни ефекти от друга. Понякога причинно-следствената връзка е пряка например в случай, при който чрез акт на обезлесяване, извършен от даден оператор, се разрушава защитено природно горско местообитание. Понякога тя е непряка, например в случай, при който изливане на биогенни вещества във воден обект води до влошаване на отдалечено защитено водно местообитание. По отношение на причинно-следствената верига е полезно да се използва модела „източник—път—приемник“. Последствията от щетите, свързани с дадена трудова дейност (т.е. източник), могат да преминат през въздуха, водата или почвата (т.е. път), преди да засегнат конкретен природен ресурс (т.е. приемник). В дело C-129/16, Túrkevei Tejtermelő Kft., Съдът е отбелязал, че макар замърсяването само по себе си да не представлява екологични щети, замърсяването на въздуха може да доведе до увреждане на природни ресурси (78). Едно вредоносно събитие може да бъде отделено по отношение на времето от неблагоприятните ефекти, които предизвиква, (напр. при забавена реакция от страна на природен ресурс) или на пространството (напр. наблюдават се неблагоприятни ефекти върху природен ресурс на място, което е отдалечено от мястото, където е настъпило вредоносното събитие), или по отношение на засегнатите природни ресурси (напр. действие, което се състои в прилагане на токсично вещество върху почвата и което причинява смъртта на защитен вид). Идеята, че неблагоприятните ефекти могат да настъпят непряко, е свързана и с функциите, които природните ресурси осигуряват помежду си. |
| --- | --- |

45.

4.   ОБЩ ПРЕГЛЕД НА „ЕКОЛОГИЧНИТЕ ЩЕТИ“

| 46. | Определението за „екологични щети“ включва и допълнително прецизира определението за „щети“. На първо място, по отношение на материалния и географския обхват в него се обособяват и разделят трите категории „природни ресурси“, които са включени в определението за „щети“, т.е. щети, причинени на защитени видове и на природни местообитания; вода; почва. Освен това за първите две категории природни ресурси в него се включват някои детайли, които спомагат за определянето на географския обхват на задълженията съгласно Директивата. На второ място, в рамките на всяка категория природни ресурси се описват по-подробно относимите неблагоприятни ефекти чрез позоваване на определени концепции (които в настоящите насоки биват наричани „референтни концепции“). На трето място, включено е понятие за значимост с цел допълнително да се определи обхватът на неблагоприятните ефекти, които трябва да бъдат разгледани. На четвърто място трябва да се отбележи, че определението за екологични щети не изключва възможността всички три подкатегории щети върху природни ресурси да бъдат приложими едновременно.
  Каре 3: Определение за „екологични щети“ |
| --- | --- |

46.

Каре 3: Определение за „екологични щети“

| В член 2, параграф 1 от Директивата относно екологичната отговорност (79) е предвидено, че „екологични щети“ означава:






  „а | ) щети, причинени на защитени видове или природни местообитания, които включват всички щети със съществено неблагоприятно влияние върху състава и поддръжката на благоприятен запазващ статут на тези местообитания и видове. Значението на последиците на тези щети по отношение на началното състояние ще се оценява, като се има предвид основното условие, като се вземат под внимание критериите, предвидени в приложение I.
  Щетите по отношение на защитените видове и природни местообитания не включват предварително определените неблагоприятни ефекти, настъпили в резултат от действие на оператора, което е било изрично разрешено от компетентните органи, съгласно разпоредбите за прилагане на член 6, параграфи 3 и 4 или член 16 от Директива 92/43/ЕИО, или член 9 от Директива 79/409/ЕИО, или в случая на местообитания и видове, които не са обхванати от правото на Общността, съгласно еквивалентните разпоредби на националното законодателство за опазване на природата. |
| --- | --- |

В член 2, параграф 1 от Директивата относно екологичната отговорност (79) е предвидено, че „екологични щети“ означава:

„а

) щети, причинени на защитени видове или природни местообитания, които включват всички щети със съществено неблагоприятно влияние върху състава и поддръжката на благоприятен запазващ статут на тези местообитания и видове. Значението на последиците на тези щети по отношение на началното състояние ще се оценява, като се има предвид основното условие, като се вземат под внимание критериите, предвидени в приложение I.

Щетите по отношение на защитените видове и природни местообитания не включват предварително определените неблагоприятни ефекти, настъпили в резултат от действие на оператора, което е било изрично разрешено от компетентните органи, съгласно разпоредбите за прилагане на член 6, параграфи 3 и 4 или член 16 от Директива 92/43/ЕИО, или член 9 от Директива 79/409/ЕИО, или в случая на местообитания и видове, които не са обхванати от правото на Общността, съгласно еквивалентните разпоредби на националното законодателство за опазване на природата.

| б) | „щети на водите“, които включват всички щети със сериозно неблагоприятно въздействие върху:






  i) | екологичното, химичното или количественото състояние или екологичния потенциал на въпросните води по смисъла на Директива 2000/60/ЕО, с изключение на отрицателни ефекти, при които се прилага член 4, параграф 7 от посочената директива; или |
| --- | --- | --- |

б)

„щети на водите“, които включват всички щети със сериозно неблагоприятно въздействие върху:

i)

екологичното, химичното или количественото състояние или екологичния потенциал на въпросните води по смисъла на Директива 2000/60/ЕО, с изключение на отрицателни ефекти, при които се прилага член 4, параграф 7 от посочената директива; или

| ii) | състоянието на околната среда в съответните морски води по смисъла на Директива 2008/56/ЕО, доколкото определени аспекти от състоянието на морската среда не са вече разгледани съгласно Директива 2000/60/ЕО (80); |
| --- | --- |

ii)

състоянието на околната среда в съответните морски води по смисъла на Директива 2008/56/ЕО, доколкото определени аспекти от състоянието на морската среда не са вече разгледани съгласно Директива 2000/60/ЕО (80);

| в) | щети на почвата, които включват всяко замърсяване на почвата, което създава значителна опасност за здравето на хората, чийто неблагоприятен ефект е породен от прякото или непрякото въвеждане във, на или под почвата на вещества, препарати, организми и микроорганизми;“ |
| --- | --- |

в)

щети на почвата, които включват всяко замърсяване на почвата, което създава значителна опасност за здравето на хората, чийто неблагоприятен ефект е породен от прякото или непрякото въвеждане във, на или под почвата на вещества, препарати, организми и микроорганизми;“

Материален и географски обхват на всеки природен ресурс

| 47. | Поради степента на компартментализация на материалния обхват, за осигуряване на общо разбиране на „екологичните щети“ е необходим подробен анализ на всяка категория природни ресурси. Това включва географският обхват на всяка категория ресурси. В следващите раздели на настоящите насоки са представени коментари относно материалния и географския обхват. |
| --- | --- |

47.

Референтни концепции относно неблагоприятните ефекти

| 48. | И при трите категории природни ресурси в определението за „екологични щети“ се използва референтна концепция, с която се определя дали неблагоприятните ефекти са относими. По отношение на защитените видове и природни местообитания референтната концепция е благоприятният консервационен статус на тези видове и местообитания. По отношение на водите тя е екологичното, химичното или количественото състояние, или екологичният потенциал на водите съгласно Рамковата директива за водите, и екологичният статус на морските води съгласно Рамковата директива за морска стратегия, които имат различни измерения. По отношение на почвата тя е рисковете за здравето на човека. Функцията на тези референтни концепции е да осигурят параметри и критерии, спрямо които да се разглежда относимостта на неблагоприятните ефекти. С помощта на тези концепции се осигуряват елементи, спрямо които се измерват неблагоприятните ефекти. Тези концепции се анализират по-подробно в разделите на настоящите насоки, посветени на конкретните категории щети върху природни ресурси. |
| --- | --- |

48.

Оценка на значимостта

| 49. | С помощта на референтните концепции се квалифицират видовете неблагоприятни ефекти, обхванати от Директивата. В определението за „екологични щети“ се съдържа допълнителна квалификация: думите „съществено“ или „сериозно“ фигурират по отношение на всяка категория природни ресурси, като съгласно Директивата се изискват превантивни мерки, незабавно управление на последствията от щетите или мерки за отстраняване само ако неблагоприятните ефекти са оценени като значими при съпоставка с гореспоменатите референтни концепции. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Сред инструментите в законодателството на Съюза в областта на околната среда, изискването за оценка на значимостта не се среща единствено в Директивата за екологичната отговорност. Подобно изискване е предвидено например и в Директивата за местообитанията (81), като също така е залегнало в основата на Директива 2011/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 г. относно оценката на въздействието на някои публични и частни проекти върху околната среда (82) („Директивата за оценка на въздействието върху околната среда“). Въпреки това оценката на значимостта съгласно Директивата за екологичната отговорност е sui generis. |
| --- | --- |

50.

| 51. | В контекста на Директивата относно екологичната отговорност, за постигането на общо разбиране за оценката на значимостта би помогнало да се вземе предвид следното:






  — | Обстоятелствата, при които възниква необходимостта от оценка на значимостта, |
| --- | --- | --- |

51.

—

Обстоятелствата, при които възниква необходимостта от оценка на значимостта,

| — | Целите на оценката на значимостта, |
| --- | --- |

—

Целите на оценката на значимостта,

| — | Правните отговорности по отношение на извършването на оценката, |
| --- | --- |

—

Правните отговорности по отношение на извършването на оценката,

| — | Контекстът или контекстите, в рамките на който/които се извършва оценката, |
| --- | --- |

—

Контекстът или контекстите, в рамките на който/които се извършва оценката,

| — | Основният акцент на оценката, |
| --- | --- |

—

Основният акцент на оценката,

| — | Извършването на оценката, |
| --- | --- |

—

Извършването на оценката,

| — | Определянето на значимостта. |
| --- | --- |

—

Определянето на значимостта.

Обстоятелства

| 52. | Както е показано в раздел 2 на настоящите насоки, могат да се наблюдават значителни вариации във вредоносните събития, последствията от щетите, относимите трудови дейности, поведението на операторите и характера на причинно-следствената връзка. Оценката на значимостта ще трябва да позволява адаптиране спрямо всички тези променливи. Например еднократната авария носи различен набор от предизвикателства в сравнение с текущата експлоатация като тази, за която става въпрос в дело C-529/15, Folk. |
| --- | --- |

52.

Цели

| 53. | Оценката на значимостта на неблагоприятните ефекти не е самоцел. Тя се извършва с цел да се определи дали за неблагоприятните ефекти са необходими:






  — | Превантивни мерки, |
| --- | --- | --- |

53.

—

Превантивни мерки,

| — | Незабавно управление на последствията от щетите, и/или |
| --- | --- |

—

Незабавно управление на последствията от щетите, и/или

| — | Мерки за отстраняване. |
| --- | --- |

—

Мерки за отстраняване.

| 54. | Тези три цели са разграничими и в зависимост от обстоятелствата някои от тях могат да са приложими, а други — не. Например в ситуации, при които има непосредствена заплаха, единствената цел на оценката ще бъде да се предотврати настъпването на вредоносно събитие. В ситуации, при които вече е настъпило вредоносно събитие, може да е необходимо незабавно управление на последствията от щетите. Например подобно незабавно управление на последствията от щетите може повече да не е възможно, ако последствията от щетите вече са породили неблагоприятни ефекти и са изчерпали въздействието си. Разбира се, може и трите цели да станат приложими последователно, например когато непосредствената заплаха от вредоносно събитие се превърне в действителна щета, за която е необходимо незабавното управление на последствията от щетите, както и допълнителни мерки за отстраняване. Следователно оценката на значимостта трябва да бъде адаптирана за целите, за които е относима, при конкретните възникнали обстоятелства. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Целите на предотвратяването и незабавното управление на последствията от щетите са свързани с потенциалните или с действителните последствия от щетите. Тези цели отразяват принципите за предотвратяване и отстраняване още при източника, предвидени в Договора. Както беше отбелязано по-рано, за тях времето е фактор с изключително значение. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Целта на идентифицирането на необходимостта от мерки за отстраняване е тясно свързана с конкретните изисквания на Директивата относно мерките за отстраняване, подробно описани в приложение II. В случай на щети върху защитени видове и природни местообитания, както и щети на водите, мерките за отстраняване са насочени към възстановяване на околната среда до нейното изходно състояние (вж. каре 4 по-долу) чрез основно, допълнително и компенсаторно отстраняване, като и за трите понятия има формулирани определения. Както може да се види, основният акцент на тези изисквания пада върху околната среда, която вече е била подложена на неблагоприятни ефекти, а не върху последствията от щетите — въпреки че управлението на последствията от щетите не може да се изключи, както е посочено в делото Folk (83). По отношение на щетите на почвата мерките за отстраняване са насочени към по-нататъшното управление на последствията от щетите, ако тези последствия продължават да носят сериозен риск за здравето на човека дори след изпълнението на гореспоменатата втора цел.
  Каре 4: Определение за „изходно състояние“ |
| --- | --- |

56.

Каре 4: Определение за „изходно състояние“

| В член 2, параграф 14 от Директивата относно екологичната отговорност е предвидено, че „изходно състояние“ означава „състоянието по време на щетите на природните ресурси и услуги, които биха били налице, ако не бяха настъпили екологичните щети, оценено въз основа на най-добрата налична информация“. |
| --- |

В член 2, параграф 14 от Директивата относно екологичната отговорност е предвидено, че „изходно състояние“ означава „състоянието по време на щетите на природните ресурси и услуги, които биха били налице, ако не бяха настъпили екологичните щети, оценено въз основа на най-добрата налична информация“.

Задължения на засегнатите страни

| 57. | Както е посочено в точка 29, компетентният орган отговаря за извършването на оценката на значимостта. В съображение 24 от Директивата се казва, че: „Компетентните органи следва да бъдат отговорни за конкретните задачи, изискващи съответно право на усмотрение на администрацията по отношение да се оцени надлежно значимостта на щетите и да се реши какви мерки за отстраняване следва да се вземат“. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Трябва да се има предвид обаче, че операторите носят отговорност за своевременното предотвратяване на вредоносните събития и за незабавното управление на последствията от щетите. Тези отговорности предполагат, че операторите трябва независимо да разпознават последствията от щетите, свързани с техните трудови дейности, и по собствена инициатива да реагират на тях. Освен това от относимите разпоредби на Директивата е видно, че оценката на значимостта следва да се извършва в контекста на динамичните отношения между оператора и компетентния орган, като първият е задължен активно да предоставя информация и да спазва инструкциите, дадени от компетентния орган (84). Те могат да включват указания до оператора да извърши самостоятелна оценка и да предостави всякаква информация и данни, които са необходими (85). Тези динамични отношения са особено важни в ситуации, при които неблагоприятните ефекти вече са възникнали и е необходимо да се предприемат мерки за отстраняване. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Оценка на значимостта може да се извърши в ситуации, при които има и други засегнати страни извън компетентния орган и оператора. По-специално компетентният орган трябва да изпълни няколко законови задължения по отношение на всяко валидно искане за действие (86). |
| --- | --- |

59.

| 60. | Когато екологичните щети засягат или е вероятно да засегнат няколко държави членки, съответните държави членки носят задължения да си сътрудничат, които са относими към оценката на значимостта (87). |
| --- | --- |

60.

Контекст

| 61. | Относимите категории природни ресурси и съответстващите на тях референтни концепции ще се използват за определяне на елементите, които да бъдат включени в оценката. Например по отношение на щетите, нанесени на защитени видове и природни местообитания, ще е необходимо да се използват доста различни елементи в сравнение с щетите на почвата. Тези конкретни елементи се разглеждат по-подробно в следващите раздели на настоящите насоки. |
| --- | --- |

61.

Основен акцент на оценката

| 62. | Основният акцент на оценката ще подлежи на промяна съобразно съответните обстоятелства, цели и контекст. |
| --- | --- |

62.

| 63. | От определението за „щети“ е видно, че неблагоприятните ефекти включват промени и нарушения, които трябва да бъдат подлежащи на измерване, а от определението за „екологични щети“ е видно, че тези промени и нарушения трябва да са свързани с референтни концепции. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Измерването включва сравняване на състоянието на природните ресурси и услугите преди настъпването на вредоносното събитие спрямо тяхното състояние след неговото настъпване (като очевидно по отношение на състоянието след това, в случай на непосредствена заплаха сравнението ще бъде условно, тъй като непосредствената заплаха все още не се е превърнала в щети). Сравнението включва две различни форми на квалификация или оценка, едната от които е насочена към ситуацията преди, а другата — към ситуацията след вредоносното събитие (88). Важно е да се подчертае, че макар и да е относима както за действията за предотвратяване, така и за действията за отстраняване, оценката трябва да се третира по различен начин в зависимост от това, дали действията са спешни. Когато бързината е от критично значение, оценката трябва да се извърши въз основа на бърза преценка, при която да се разчита на съществуваща и непосредствено достъпна информация — често с общ характер. Подкрепа за този диференциран подход може да се намери в дело C-378/08, Raffinerie Mediterranee (ERG) SpA
  и други (89). |
| --- | --- |

64.

| 65. | По отношение на измерването на ситуацията преди събитието, се прилага концепцията за изходното състояние (вж. каре 4 по-горе). Въпреки че изходното състояние може да остане постоянно, е вероятно да се наблюдават вариации в него с течение на времето. Например състоянието може да варира редовно или предсказуемо (например при заливна равнина или сезонно езеро като временните подземни (turlough) (90)), или засегнатата зона на местообитание или популация на даден вид може вече да е в процес на нарастване или намаляване. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Що се отнася до изменението или нарушението, то се състои в разликата между състоянието на природния ресурс или услугите след настъпването на вредоносното събитие и изходното състояние. Следователно трябва да има яснота и за ситуацията след вредоносното събитие. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Разликата между изходното състояние и ситуацията след вредоносното събитие може да е непостоянна, например ако последствията от щетите продължават да пораждат неблагоприятни ефекти, а размерът на тези неблагоприятни ефекти да нараства. От целта за незабавно управление на последствията от щетите може да се направи изводът, че в оценката на значимостта ще трябва да се обърне внимание и на последствията от щетите, които предизвикват неблагоприятните ефекти. |
| --- | --- |

67.

Извършване на оценката

| 68. | В зависимост от това, кои цели са относими към възникналите обстоятелства, в оценката на значимостта на промените в природния ресурс може да се включват различни етапи и да се разглеждат различни типове информация (91) |
| --- | --- |

68.

| 69. | Когато се изискват превантивни мерки по отношение на непосредствена заплаха, операторът — а при необходимост и компетентният орган — ще трябва да разпознае потенциалните последствия от щетите, свързани с трудовата дейност, и своевременно да гарантира, че те няма да предизвикат сериозни неблагоприятни въздействия върху съответните природни ресурси или да нарушат услуги, свързани с природните ресурси. |
| --- | --- |

69.

| 70. | По същия начин, когато се изисква незабавно управление на последствията от щетите, операторът — а при необходимост и компетентният орган — ще трябва да разпознаят последствията от щетите, свързани с трудовата дейност, и да гарантират бърза намеса за тяхното управление с цел да се прекъсне причинно-следствената верига на сериозните неблагоприятни въздействия върху съответните природни ресурси или нарушаването на услугите, свързани с природните ресурси. |
| --- | --- |

70.

| 71. | За целите на мерките за предотвратяването и незабавното управление на последствията от щетите, необходимостта от бърза оценка означава, че ще трябва да се разчита на леснодостъпна информация и достигнатите заключения ще трябва да се основават на нея. Общата информация относно характера на последствията от щетите и експозицията на даден природен ресурс на техните неблагоприятни ефекти често играе ключова роля, тъй като може да няма време да се чака появата на данни, които са специфични за зоната. При такива обстоятелства трябва да се прилага принципът на предпазните мерки (92). |
| --- | --- |

71.

| 72. | Когато са необходими мерки за отстраняване, е подходящо извършването на по-задълбочена оценка, като тя не би трябвало да е толкова спешна. Все пак това следва да става своевременно, тъй като времето също се явява важен фактор за мерките за отстраняване, описани в приложение II (93). |
| --- | --- |

72.

| 73. | Когато става въпрос конкретно за мерки за отстраняване, не може да се изключи, както е посочено в параграф 20, че ще има забавяне във времето между настъпването на вредоносното събитие и първата възможност за оценка на неговата значимост. При спазване на разпоредбите на Директивата относно времевия обхват (както е посочено в параграф 24 по-горе), съществуването на забавяне във времето не се приема за причина за въздържане от оценка, по-специално при ситуации, при които вредоносното събитие е имало трайни неблагоприятни ефекти. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Може да се изисква оценка и за обстоятелствата, при които е възможно търсене на отговорност съгласно Директивата, за да се обърне внимание на регулаторните пропуски по отношение на друг инструмент, свързан с околната среда, като например Директивата за оценка на въздействието върху околната среда или Директивата за местообитанията (94). Оценката на значимостта съгласно Директивата относно екологичната отговорност не следва обаче да се смесва със — или да е предмет на — форми на оценка, които се изискват за справяне с регулаторни пропуски. При всяка съвместна процедура (като например ex post оценка на въздействието върху околната среда) за коригиране на регулаторен пропуск (като неуспешно извършване на предишна оценка на въздействието върху околната среда) и за оценка на значимостта на промените в природен ресурс съгласно Директивата относно екологичната отговорност, трябва да се спазват предвидените в нея изисквания. |
| --- | --- |

74.

Определяне на значимостта

| 75. | Значимостта трябва да се определи в контекста на поставените цели. Като се има предвид определението за „изходно състояние“, тя трябва да се определи във връзка с действителната физическа земна или водна зона, или (при случаи със защитени видове) действителната популация, която е подложена на неблагоприятни ефекти или на риск от такива ефекти, като се вземат предвид всички предварително съществуващи присъщи характеристики или динамични фактори, които може да са повлияли на съответните природни ресурси, независимо от вредоносното събитие. |
| --- | --- |

75.

| 76. | По отношение на понятието „съществено“, в дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV, Съдът е посочил, че: „От употребата на наречието „съществено“ в член 2, точка 1, буква а), първа алинея от Директива 2004/35 следва, че единствено щетите, които са с определена тежест, квалифицирани като „значителни щети“ в приложение I към тази директива, могат да се считат за щети, причинени на защитените видове и природни местообитания, което във всеки конкретен случай предполага необходимостта да се оцени значимостта на последиците от съответните щети.“ (95) От това дело става ясно, че понятието за „съществено“ в крайна сметка е въпрос на правото на Съюза. По отношение на „щети, причинени на защитени видове и природни местообитания“, в приложение I от Директивата за екологичната отговорност е предвидено, че „сериозните неблагоприятни промени в изходните условия следва да се определят чрез измерими данни, като“. От цитирания по-горе откъс от дело C-297/19 е видно, че за тази категория екологични щети определянето на значимостта е въпрос на обективна техническа оценка, основана на измерими данни. От това може да се направи изводът, че същото е в сила и за другите категории екологични щети съгласно Директивата. |
| --- | --- |

76.

| 77. | От горното може също така да се изведе заключението, че при оценяването и определянето на значимостта не може прилагането на Директивата да се изключи въз основа на произволни субективни мнения за значимостта или въз основа на външни за Директивата социално-икономически съображения. Когато е уместно обаче, за разглеждане на социално-икономическите съображения или оценките на пропорционалността, включени в Директивата (96), може да се използват различни форми на изключване (97) и освобождаване (98), предвидени в Директивата. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Значимостта на ефектите не зависи непременно от наличието им в голям мащаб. В дело C-392/96, Комисия/Ирландия, Съдът е отбелязал във връзка с Директивата за оценка на въздействието върху околната среда, че „Дори проект с малък мащаб може да има значително въздействие върху околната среда ако се реализира на място, където факторите на околната среда, посочени в член 3 от директивата, като например фауната и флората, почвата, водата, климатът или културното наследство, са чувствителни дори към най-малката промяна.“ Подобни разсъждения може да се приемат за приложими в контекста на Директивата за екологичната отговорност. |
| --- | --- |

78.

| 79. | По отношение на целта за гарантиране на мерките за предотвратяване, значимостта ще бъде свързана с избягването на последствията от щетите, предизвикващи неблагоприятни ефекти за конкретни площи или популации. Същото е в сила и за целта за гарантиране на незабавно управление на последствията от щетите. Неблагоприятните ефекти ще бъдат посочените в параграфи 82 и 83 по-долу. При определянето следва да се вземе предвид дали е вероятно последствията от щетите да предизвикат възникване на някои или на всички тези неблагоприятни ефекти. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Директивата подлежи на тълкуване в съответствие с методите за тълкуване, използвани от Съда, както и в контекста на относимите правни принципи, като например принципът на предпазните мерки (99) (вж. също параграф 8 по-горе). Съгласно принципа на предпазните мерки не се изисква научна сигурност, че ще възникнат измерими неблагоприятни ефекти. Основателното съмнение е достатъчно. Освен това, ако операторът или компетентният орган решат да не предприемат или да не изискват превантивни мерки или незабавно управление на последствията от щетите, неговото решение следва да се основава на липсата на основателно научно съмнение за наличието на измерими неблагоприятни ефекти спрямо даден природен ресурс (100). |
| --- | --- |

80.

| 81. | Ако се извършва определяне на значимостта за целите на превантивните мерки и незабавното управление на последствията от щетите, възниква въпросът какво равнище на превантивни мерки и управление на последствията от щетите ще бъде необходимо и уместно. Мерките и управлението следва да бъдат насочени към спиране или прекъсване на действието на всяка причинно-следствена верига, произтичаща от последствията от щетите, която би могла да доведе — или вече е довела — до неблагоприятните ефекти върху природния ресурс от вида, споменат в параграфи 82 и 83 по-долу. От делото Folk става ясно, че съществуващо разрешение по отношение на последствията от щетите не е задължително да освобождава оператора от необходимостта от намеса. Доколкото Директивата позволява да се разчита на съществуващо разрешение, трябва да бъдат изпълнени приложимите условия. Освен това неизпълнението на изискванията на съответното разрешение или на други нормативни изисквания само по себе си е ясен показател за нуждата от прилагането на превантивни мерки и мерки за управление на последствията от щетите съгласно Директивата относно екологичната отговорност. Причината за това е, че е вероятно да се докаже, че относимите последствия от щетите не са били поставени под степента на контрол, която би била осигурена от изпълнението на нормативните изисквания, и следователно би било по-вероятно те да предизвикат неблагоприятни ефекти в рамките на обхвата на Директивата. |
| --- | --- |

81.

| 82. | По отношение на целта за идентифициране на необходимостта от мерки за отстраняване, в разпоредбите на приложение II относно щети, причинени на защитени видове и природни местообитания, щети на водите и щети на почвата е предвидено как следва да се определи значимостта и да се констатира нарушението на услугите във връзка с тези природни ресурси. В контекста на референтните концепции и понятието за нарушение на услугите трябва да се вземе предвид следното: измерима трайна загуба на зона, част от зона, популация или част от популация (101); измеримо влошаване на зона, част от площ или условия на живот на популация или част от популация, което обаче може да бъде възстановено (102); измерима загуба на услуги, предлагани от засегнатите зона или популации (103); и измерим интервал от време, който трябва да измине, преди да бъде възможно възстановяването на изходното състояние (104); Неблагоприятните ефекти върху ресурса ще се приемат за значими, ако се наблюдава измерима загуба или влошаване по отношение на дадена зона или популация. По отношение на свързаните услуги трябва да се наблюдава измерима загуба на услугите, които тези природни ресурси предоставят. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Що се отнася до щетите върху почвата, в разпоредбите на приложение II се посочва, че следва да се вземат предвид най-малко следните фактори: присъствието, видът и концентрацията на относимите замърсители, рисковете, които носят и вероятността за тяхното разпространение; характеристиките и функциите на почвата; както и настоящата и утвърдената бъдеща употреба на замърсената почва. Рискът за здравето на човека ще се приема за значителен, ако в конкретната местна околна среда се наблюдава измерима промяна на равнището на пряка или непряка вредна експозиция на хората спрямо замърсителите, за които може да се установи причинно-следствена връзка с трудова дейност съгласно приложение III. Непряка експозиция може да се получи, ако чрез замърсена почва се предоставят услуги на други природни ресурси, например ако чрез нея се филтрират замърсители, които могат да достигнат водите, или ако се наблюдава разпръскване на замърсители чрез почвата, въздуха или водата. |
| --- | --- |

83.

Комбинации от различни категории екологични щети

| 84. | Обстоятелството, че определението за „екологични щети“ е съставено от три отделни подкатегории щети върху природните ресурси, не означава, че всички категории трябва да са в сила за неблагоприятните ефекти, за да възниква отговорност. Отговорност може да възникне, когато е приложима и само една категория екологични щети. На същия принцип, когато фигурира повече от една категория екологични щети, трябва да се обърне внимание на всички относими категории. В Директивата не е предвидена преценка за ограничаване на нейното приложение в рамките само на определени видове. |
| --- | --- |

84.

5.   „ЩЕТИ, ПРИЧИНЕНИ НА ЗАЩИТЕНИ ВИДОВЕ И ПРИРОДНИ МЕСТООБИТАНИЯ“

| 85. | Определението за „щети, причинени на защитени видове и природни местообитания“ е тясно свързано с разпоредбите на Директивата за птиците и Директивата за местообитанията. В настоящите насоки тези директиви съвкупно биват наричани „Директивите за опазване на природата“. По-специално в Директивата относно екологичната отговорност и в Директивите за опазване на природата има няколко общи концепции. Както се посочва в петото съображение от Директивата относно екологичната отговорност, когато дадена концепция произтича от други относими законодателни актове на Съюза, следва да се използва същото определение, за да могат да се формират общи критерии и да се насърчава единното прилагане. В същото време трябва да се вземат предвид редица различия в обхвата между Директивите за опазване на природата от една страна, и Директивата относно екологичната отговорност от друга. |
| --- | --- |

85.

| 86. | В настоящите насоки се обръща конкретно внимание на следното:






  — | Материалният и географският обхват на относимите защитени видове и природни местообитания, |
| --- | --- | --- |

86.

—

Материалният и географският обхват на относимите защитени видове и природни местообитания,

| — | Референтната концепция за неблагоприятни ефекти, т.е. благоприятен консервационен статус, |
| --- | --- |

—

Референтната концепция за неблагоприятни ефекти, т.е. благоприятен консервационен статус,

| — | Оценката на значимостта, |
| --- | --- |

—

Оценката на значимостта,

| — | Изключенията. |
| --- | --- |

—

Изключенията.

Материален и географски обхват на защитените видове и природни местообитания

Каре 5: Определение за „защитени видове и природни местообитания“

| В член 2, параграф 3 от Директивата относно екологичната отговорност е посочено, че „защитени видове и природни местообитания“ означава:






  „а) | видовете, посочени в член 4, параграф 2 от Директива 79/409/ЕИО или изброени в приложение I към нея или в приложения II и IV към Директива 92/43/ЕИО; |
| --- | --- |

В член 2, параграф 3 от Директивата относно екологичната отговорност е посочено, че „защитени видове и природни местообитания“ означава:

„а)

видовете, посочени в член 4, параграф 2 от Директива 79/409/ЕИО или изброени в приложение I към нея или в приложения II и IV към Директива 92/43/ЕИО;

| б) | местообитанията на видовете, посочени в член 4, параграф 2 от Директива 79/409/ЕИО или изброени в приложение I към нея, или изброени в приложение II към Директива 92/43/ЕИО и природните местообитания, изброени в приложение I към Директива 92/43/ЕИО и местата за развъждане и отдих на видовете, изброени в приложение IV към Директива 92/43/ЕИО; и |
| --- | --- |

б)

местообитанията на видовете, посочени в член 4, параграф 2 от Директива 79/409/ЕИО или изброени в приложение I към нея, или изброени в приложение II към Директива 92/43/ЕИО и природните местообитания, изброени в приложение I към Директива 92/43/ЕИО и местата за развъждане и отдих на видовете, изброени в приложение IV към Директива 92/43/ЕИО; и

| в) | по решение на държавата членка — всеки [тип] местообитание или вид, който не е изброен в тези приложения, предназначен от държавата членка за същите цели, като целите, предвидени в тези две директиви;“ |
| --- | --- |

в)

по решение на държавата членка — всеки [тип] местообитание или вид, който не е изброен в тези приложения, предназначен от държавата членка за същите цели, като целите, предвидени в тези две директиви;“

| 87. | „Защитени видове“ обхваща първо определени видове, защитени съгласно Директивите за опазване на природата, и второ всички допълнителни видове, които дадена държава членка реши да включи за целите на търсенето на отговорност. Втората категория видове е по преценка на държавите членки, въз основа на възможността, предвидена в член 2, параграф 3, буква в) от Директивата относно екологичната отговорност. Повече от половината от държавите членки са се възползвали от тази възможност (105). По отношение на първата категория видове не съществува идеално припокриване между видовете, обхванати от Директивите за опазване на природата от една страна, и Директивата относно екологичната отговорност от друга. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Що се отнася до видовете птици, видовете, които са обхванати от определението, представено в каре 5 по-горе, са тези, посочени в член 4, параграф 2 или изброени в приложение I към Директивата за птиците. В член 4, параграф 2 от Директивата за птиците са включени редовно срещащите се мигриращи видове, а в приложение I към Директивата за птиците са изброени определени други видове птици. Взети заедно, те представляват подмножество на европейската авифауна (106). Определението за „защитени видове“не е приложимо за видовете птици, които отсъстват от приложение I от Директивата за птиците и които не са редовно срещащи се мигриращи видове — освен ако не са добавени от дадена държава членка. |
| --- | --- |

88.

| 89. | По отношение на видовете, различни от птиците, определението обхваща животински и растителни видове, изброени в приложния II и IV на Директивата за местообитанията. В нея не са обхванати пряко определени видове, които са изброени само в приложение V към Директивата за местообитанията (107) — освен ако държавите членки изрично не са ги добавили, или освен ако те не представляват типични видове на природно местообитание, посочено в приложение I към Директивата за местообитанията (108). Следва да се отбележи обаче, че в приложение V са включени рибни видове, които могат да играят роля в „щети на водите“ (вж. раздел 6 по-долу). |
| --- | --- |

89.

| 90. | По-специално местообитанията, изброени в приложение I към Директивата за местообитанията, могат да бъдат открити в защитените зони по „Натура 2000“, идентифицирани за тези местообитания. Въпреки това прилагането на Директивата относно екологичната отговорност не се ограничава само до местообитанията от приложение I, които присъстват в „Натура 2000“. Съгласно член 17 от Директивата за местообитанията държавите членки докладват „картите на разпределение“ на местообитанията по приложение I, които обхващат цялата им територия (109). Те обаче не следва да се третират като единствената информация относно наличието на местообитанията по приложение I. Трябва да се отбележи, че природните местообитания са съставени от различни елементи, включително типичните видове, които са описани в Ръководството за местообитанията (110). |
| --- | --- |

90.

| 91. | По-специално местообитанията на редовно срещащите се мигриращи видове птици и на видовете птици, изброени в приложение I към Директивата за птиците, включват такива, които се откриват в специални защитени зони (СЗЗ), класифицирани съгласно член 4 от Директивата за птиците. Въпреки че е вероятно СЗЗ да представляват най-важните местообитания, формулировката на Директивата относно екологичната отговорност не ограничава приложението на щетите върху местообитанията на видове птици в рамките на СЗЗ. Държавите членки докладват на Комисията развъдни карти на разпределението (10 km х 10 km) за размножаването на всички видове съгласно приложение I (включително прикрепените видове) и размножаването на други мигриращи видове птици, които са включени в класификацията за СЗЗ (111). |
| --- | --- |

91.

| 92. | По-специално местообитанията на видовете, изброени в приложение II към Директивата за местообитанията, могат да бъдат открити в защитените зони по „Натура 2000“, идентифицирани за тези видове. Въпреки това прилагането на Директивата относно екологичната отговорност не се ограничава само до природните местообитания, които присъстват в „Натура 2000“. Съгласно член 17 от Директивата за местообитанията държавите членки докладват на Комисията „картите на разпределение“ на видовете по приложение II, които обхващат цялата им територия (112). |
| --- | --- |

92.

| 93. | По отношение на местата за размножаване и почивка на видовете, включени в списъка на приложение IV към Директивата за местообитанията, Комисията е разработила насоки, които могат да помогнат за идентифицирането им (113). Въпреки това за държавите членки не съществува задължение съгласно Директивите за опазване на природата, да докладват на Комисията тяхното местонахождение (единствено за видовете, посочени в приложение IV). |
| --- | --- |

93.

| 94. | Както при видовете, държавите членки могат да включат природните местообитания, които са определени за еквивалентни цели на национално равнище в допълнение към тези, отнасящи се към Директивите за опазване на природата (114). |
| --- | --- |

94.

| 95. | Що се отнася до географския обхват, някои защитени видове, например китоподобните, както и някои природни местообитания, например рифовете, се намират в крайбрежните зони. Директивата относно екологичната отговорност се прилага за тях по отношение на следното: вътрешни води и териториални морски води; изключителната икономическа зона (ИИЗ) и/или други зони, в които държавите членки упражняват еквивалентни суверенни права; както и видовете и местообитанията, живеещи на или зависещи от морското дъно, например морските костенурки, континенталният шелф (115). |
| --- | --- |

95.

Референтна концепция за неблагоприятни ефекти

| 96. | Референтната концепция за неблагоприятните ефекти върху защитени видове и природни местообитания — „благоприятен консервационен статус“, е изрично определена както в Директивата относно екологичната отговорност, така и в Директивата за местообитанията (116), като определенията са подобни.
  Каре 6: Дефиниция за „благоприятен консервационен статус“ съгласно Директивата относно екологичната отговорност |
| --- | --- |

96.

Каре 6: Дефиниция за „благоприятен консервационен статус“ съгласно Директивата относно екологичната отговорност

| В член 2, параграф 4 от Директивата относно екологичната отговорност е предвидено, че „консервационен статус“ означава:






  „а) | по отношение на природно местообитание — сумата от въздействия, действащи върху природното местообитание и неговите типични видове, които могат да окажат влияние върху природното му естествено разпределение, структура и функции и върху дългосрочното оцеляване на типичните му видове, в зависимост от случая, на европейската територия на държавите членки, за които се прилага Договорът, или на територията на държава членка, или на естествения обхват на това местообитание;
  Консервационният статус на природно местообитание се смята за „благоприятен“, когато:






  — | неговият природен обхват и зоните, влизащи в състава на този обхват, са устойчиви или нарастващи, |
| --- | --- | --- |

В член 2, параграф 4 от Директивата относно екологичната отговорност е предвидено, че „консервационен статус“ означава:

„а)

по отношение на природно местообитание — сумата от въздействия, действащи върху природното местообитание и неговите типични видове, които могат да окажат влияние върху природното му естествено разпределение, структура и функции и върху дългосрочното оцеляване на типичните му видове, в зависимост от случая, на европейската територия на държавите членки, за които се прилага Договорът, или на територията на държава членка, или на естествения обхват на това местообитание;

Консервационният статус на природно местообитание се смята за „благоприятен“, когато:

—

неговият природен обхват и зоните, влизащи в състава на този обхват, са устойчиви или нарастващи,

| — | са налице необходимите структура и функции за дългосрочното му поддържане и предпоставките за по-нататъшното му съществуване в обозримо бъдеще, и |
| --- | --- |

—

са налице необходимите структура и функции за дългосрочното му поддържане и предпоставките за по-нататъшното му съществуване в обозримо бъдеще, и

| — | консервационният статус на типичния му вид е благоприятен съгласно определението в буква б); |
| --- | --- |

—

консервационният статус на типичния му вид е благоприятен съгласно определението в буква б);

| б) | по отношение на даден вид сумата от въздействията, действащи върху този вид, които могат да окажат влияние върху дългосрочното разпространение и изобилие на неговите популации, в зависимост от случая, на европейската територия на държавите членки, за които се прилага Договорът, или на територията на държава членка, или на естествения обхват на този вид;
  Консервационният статус на даден вид се смята за „благоприятен“, когато:






  — | данните за популационната динамика на съответния вид показват, че той се поддържа в дългосрочен план като жизнеспособен компонент на природното си местообитание; |
| --- | --- | --- |

б)

по отношение на даден вид сумата от въздействията, действащи върху този вид, които могат да окажат влияние върху дългосрочното разпространение и изобилие на неговите популации, в зависимост от случая, на европейската територия на държавите членки, за които се прилага Договорът, или на територията на държава членка, или на естествения обхват на този вид;

Консервационният статус на даден вид се смята за „благоприятен“, когато:

—

данните за популационната динамика на съответния вид показват, че той се поддържа в дългосрочен план като жизнеспособен компонент на природното си местообитание;

| — | естественият брой на вида не намалява и няма изгледи да намалее в недалечно бъдеще, и |
| --- | --- |

—

естественият брой на вида не намалява и няма изгледи да намалее в недалечно бъдеще, и

| — | е налице и вероятно ще продължи да бъде налице достатъчно голямо местообитание за дългосрочна поддръжка на неговите популации;“ |
| --- | --- |

—

е налице и вероятно ще продължи да бъде налице достатъчно голямо местообитание за дългосрочна поддръжка на неговите популации;“

| 97. | Позоваването на „сумата“ от въздействия в представеното в каре 6 определение показва, че различни отделни влияния допринасят за гореспоменатия цялостен консервационен статус. Въздействията може да бъдат положителни или отрицателни и да създават своите последици пряко или непряко. Вредоносните събития, които могат да предизвикат екологични щети, ще бъдат отчетени, но с тях не се изчерпват всички въздействия. |
| --- | --- |

97.

| 98. | В определението за „консервационен статус“ се споменават редица параметри, чрез които консервационният статус се описва като сума от въздействия. По отношение на природните местообитания тези параметри включват дългосрочното естествено разпределение, структурата и функциите, и дългосрочното оцеляване на типичните видове на местообитанието, в зависимост от случая, на европейската територия на държавите членки, за които се прилага Договорът, или на територията на държава членка, или на естествения обхват на това местообитание. По отношение на даден вид параметрите включват дългосрочното разпространение и изобилието на неговите популации, в зависимост от случая, на европейската територия на държавите членки, за които се прилага Договорът, или на територията на държава членка, или на естествения обхват на този вид; Географските препратки към различни мащаби са разгледани допълнително в параграф 118 по-долу, във връзка с оценката на значимостта. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Гореспоменатите параметри са квалифицирани по-подробно с точните формулировки на „благоприятен“ консервационен статус. Например във връзка с природните местообитания квалификацията, която съответства на параметъра „дългосрочно естествено разпространение“, гласи следното: „неговият природен обхват и зоните, влизащи в състава на този обхват, са устойчиви или нарастващи“. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Отделните влияния — като например вредоносните събития, предизвикващи екологични щети, могат да са свързани с един/една или повече от тези параметри и квалификации. Дадено отделно влияние може да не оказва ефект едновременно върху всички различни параметри и квалификации. Въпреки че вредоносно събитие може да представлява отделно влияние, не може да се изключи възможността някои от неблагоприятните ефекти, които то създава, да възникнат в комбинация с други влияния. Например конкретно вредоносно събитие може да се състои в отравяне на индивиди, които принадлежат към популацията на защитен вид, в контекст, при който популацията вече страда от други отрицателни влияния, като в тази ситуация те проявяват действието си в комбинация с неблагоприятните ефекти от отровата. |
| --- | --- |

100.

| 101. | В контекста на Директивите за опазване на природата, службите на Комисията са изготвили документи, в които се изясняват концепции като „естествен обхват“ (117). |
| --- | --- |

101.

Оценка на съществено неблагоприятно влияние

Обстоятелства

| 102. | Както става ясно от параграф 14 по-горе, по-широк кръг от оператори и по-широк обхват от трудови дейности са относими към целите на щетите върху защитени видове и природни местообитания в сравнение с тези, които са свързани с целите на щетите на водите и почвата. Следователно оценката на значимостта на неблагоприятните ефекти е потенциално свързана с по-широк обхват от причини, отговорни лица и последствия от щетите. |
| --- | --- |

102.

Контекст

| 103. | Както може да се види от каре 3, концепцията за значимост е изразена като щети със „съществено неблагоприятно влияние върху състава и поддръжката на благоприятен запазващ статут“ на защитените видове и природни местообитания. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Както може да се заключи от параграфи 98—101 по-горе, неблагоприятните ефекти могат да се приемат за значими, когато дадено вредоносно събитие оказва влияние върху само един/една или върху няколко от параметрите и квалификациите, упоменати в определението за „благоприятен консервационен статус“. Например убиването на рядка граблива птица чрез незаконното използване на отрова в рамките на дейност по управление на почвите може да окаже неблагоприятно въздействие върху динамиката и обхвата на популацията на птиците, без да намалява наличното местообитание (въпреки че наличието на отрови, разбира се, ще наруши услугите, свързани с природни ресурси, които местообитанието предоставя на птицата). |
| --- | --- |

104.

| 105. | Консервационният статус на защитените видове и природните местообитания представлява реално отражение на действителността, а не е фиксиран и неизменен. Директивите за опазване на природата имат за цел или да се поддържа благоприятен консервационен статус на местата, където вече е бил постигнат, или да се достигне благоприятен консервационен статус на местата, където в момента той е неблагоприятен. В текста на определението се вземат предвид и двете възможности чрез позоваване на достигането или поддържането на благоприятен консервационен статус. По този начин, когато консервационният статус вече е благоприятен, неблагоприятните ефекти могат да компрометират поддържането на положително статукво; от друга страна, когато консервационният статус е неблагоприятен, неблагоприятните ефекти могат допълнително да влошат или застрашат нуждата от подобряване на текущото отрицателно статукво. Това означава, че неблагоприятните ефекти върху защитен вид или природно местообитание при неблагоприятен статус не могат да бъдат третирани като излизащи извън обхвата на щетите върху защитен вид или природно местообитание единствено въз основа на обстоятелството, че видът или местообитанието вече е в лошо състояние. Вместо това трябва да се обърне внимание на способността на вида или местообитанието да достигнат благоприятен консервационен статус, както и на всичко, което понижава тази способност. Както е отбелязано в параграф 118 по-долу, оценката на значимостта на неблагоприятните ефекти трябва да има смисъл на местно равнище. |
| --- | --- |

105.

| 106. | На практика много от защитените видове и природни местообитания, които попадат в обхвата на Директивата относно екологичната отговорност и Директивите за опазване на природата, са с неблагоприятен консервационен статус (118). |
| --- | --- |

106.

| 107. | Когато вид или местообитание, включени в обхвата на Директивите за опазване на природата, имат неблагоприятен консервационен статус съгласно Директивите за опазване на природата, се изисква предприемане на мерки за възстановяването им до благоприятен консервационен статус (119). В този контекст трябва да се вземат предвид неблагоприятните ефекти върху предприетите мерки за възстановяване, насочени към достигането на благоприятен консервационен статус. Такива мерки могат да бъдат под формата примерно на мерки за възстановяване на местообитание или на програми за повторно въвеждане на видове. Пример за това може да бъде вземането предвид, във връзка с вредоносно събитие, свързано със смъртност на риби, на всички активни мерки за опазване, насочени към конкретната зона и предназначени за подобряване на консервационния статус на засегнатия рибен вид. Това ще бъде свързано с аспекта на динамиката на популацията. Неблагоприятните ефекти върху потенциала за възстановяване следва също да се вземат предвид. Например определена засегната зона може да е обитавана от даден вид в състояние, което не е благоприятно, но с потенциал за възстановяване, който отразява сегашното му присъствие. Неблагоприятните ефекти, които имат отрицателно въздействие върху присъствието на вида, могат също да намалят потенциала за възстановяване. |
| --- | --- |

107.

Извършване на оценката

| 108. | В определението се изисква извършване на оценка на значимостта „като се има предвид изходното състояние, като се вземат под внимание критериите, предвидени в приложение I“.
  Каре 7: Текст на критериите, посочени в приложение I към Директивата |
| --- | --- |

108.

Каре 7: Текст на критериите, посочени в приложение I към Директивата

| „Значимостта на всички щети, които имат неблагоприятен ефект върху постигането или поддържането на благоприятен консервационен статус на местообитанията или видовете, следва да се оценява по отношение на консервационния статус в момента предизвикване на щетите, на функциите, изпълнявани от удобствата, които предлагат тези видове и местообитания, и на тяхната способност за естествено възстановяване. Сериозните неблагоприятни промени в изходните условия следва да се определят чрез измерими данни, като:






  — | брой на индивидите, тяхната гъстота и обхванатата площ, |
| --- | --- |

„Значимостта на всички щети, които имат неблагоприятен ефект върху постигането или поддържането на благоприятен консервационен статус на местообитанията или видовете, следва да се оценява по отношение на консервационния статус в момента предизвикване на щетите, на функциите, изпълнявани от удобствата, които предлагат тези видове и местообитания, и на тяхната способност за естествено възстановяване. Сериозните неблагоприятни промени в изходните условия следва да се определят чрез измерими данни, като:

—

брой на индивидите, тяхната гъстота и обхванатата площ,

| — | ролята на конкретните индивиди или на увредената зона по отношение на консервацията на вида или местообитание, рядкостта на вида или местообитание (оценена на местно, регионално и по-високо равнище, включително на общностно равнище), |
| --- | --- |

—

ролята на конкретните индивиди или на увредената зона по отношение на консервацията на вида или местообитание, рядкостта на вида или местообитание (оценена на местно, регионално и по-високо равнище, включително на общностно равнище),

| — | способността на вида да се разпространява (съгласно динамиката, присъща на този вид или на тази популация), неговата жизнеспособност или способността на местообитанието за естествено възстановяване (съгласно динамиката, присъща на отличителните за него видове или на тяхната популация), |
| --- | --- |

—

способността на вида да се разпространява (съгласно динамиката, присъща на този вид или на тази популация), неговата жизнеспособност или способността на местообитанието за естествено възстановяване (съгласно динамиката, присъща на отличителните за него видове или на тяхната популация),

| — | способността на вида или на местообитанието след настъпване на щетите да се възстанови в кратък срок без друга намеса, освен засилени мерки за защита, до състояние, водещо само по силата на динамиката на вида или местообитанието до състояние, което е еквивалентно или по-добро от изходното. |
| --- | --- |

—

способността на вида или на местообитанието след настъпване на щетите да се възстанови в кратък срок без друга намеса, освен засилени мерки за защита, до състояние, водещо само по силата на динамиката на вида или местообитанието до състояние, което е еквивалентно или по-добро от изходното.

Щетите със сериозен ефект върху здравето на човека трябва да се класифицират като значителни.

Следните щети не е необходимо да се класифицират като значителни:

| — | негативните отклонения, които са по-малки от естествените колебания, смятани за нормални за въпросния вид или местообитание, |
| --- | --- |

—

негативните отклонения, които са по-малки от естествените колебания, смятани за нормални за въпросния вид или местообитание,

| — | негативните отклонения, дължащи се на естествени причини, или настъпили в резултат от намеса, свързана с нормалното управление на местата, съгласно определеното в документите на местообитанието или в целевите документи, или извършвана в минал период от собственици или оператори, |
| --- | --- |

—

негативните отклонения, дължащи се на естествени причини, или настъпили в резултат от намеса, свързана с нормалното управление на местата, съгласно определеното в документите на местообитанието или в целевите документи, или извършвана в минал период от собственици или оператори,

| — | щети на вида или местообитание, за които е установено, че ще се възстановят в кратък срок и без намеса или до изходното състояние, или до състояние, водещо единствено по силата на динамиката на вида или местообитание до състояние, смятано за еквивалентно или по-добро от изходното.“ |
| --- | --- |

—

щети на вида или местообитание, за които е установено, че ще се възстановят в кратък срок и без намеса или до изходното състояние, или до състояние, водещо единствено по силата на динамиката на вида или местообитание до състояние, смятано за еквивалентно или по-добро от изходното.“

| 109. | Изходното състояние е свързано с конкретната зона или с популацията или популациите на конкретния/те вид/ове, засегнати от неблагоприятните ефекти. За справяне с тях следва да се използва най-добрата налична информация. |
| --- | --- |

109.

Изходното състояние е свързано с конкретната зона или с популацията или популациите на конкретния/те вид/ове, засегнати от неблагоприятните ефекти. За справяне с тях следва да се използва най-добрата налична информация.

| 110. | Като се има предвид специфичният за зоната или популацията характер на оценката, изходното състояние следва да е свързано с гореспоменатите параметри и квалификации. Например за природните местообитания, изброени в приложение I към Директивата за местообитанията, това би включвало разглеждане на наличните местообитания в рамките на определена зона, начинът, по който те са структурирани и функционират, както и техните типични видове. Там може например да има разнообразни природни местообитания — или пък дадено местообитание да функционира съобразно конкретен воден обект (например крайморско солено блато, което функционира според динамиката на приливите и отливите на крайбрежните води). По отношение на защитените зони по „Натура 2000“ стандартният формуляр за данни вероятно ще служи като важен източник на информация (120). |
| --- | --- |

110.

Като се има предвид специфичният за зоната или популацията характер на оценката, изходното състояние следва да е свързано с гореспоменатите параметри и квалификации. Например за природните местообитания, изброени в приложение I към Директивата за местообитанията, това би включвало разглеждане на наличните местообитания в рамките на определена зона, начинът, по който те са структурирани и функционират, както и техните типични видове. Там може например да има разнообразни природни местообитания — или пък дадено местообитание да функционира съобразно конкретен воден обект (например крайморско солено блато, което функционира според динамиката на приливите и отливите на крайбрежните води). По отношение на защитените зони по „Натура 2000“ стандартният формуляр за данни вероятно ще служи като важен източник на информация (120

| 111. | При определянето на тази специфика могат да възникнат редица възможни практически предизвикателства: да се определи най-добрата налична информация при дадените обстоятелства и да се гарантира надеждността на информацията. |
| --- | --- |

111.

При определянето на тази специфика могат да възникнат редица възможни практически предизвикателства: да се определи най-добрата налична информация при дадените обстоятелства и да се гарантира надеждността на информацията.

| 112. | Когато щетите вече са възникнали, самите щети могат да бъдат пречка за оценяването на изходното състояние. Когато дадено местообитание вече е увредено или разрушено, или видове са били преместени извън него, може да бъде много трудно да се установи изходното състояние от събраната информация ex post. Това може да е особено очевидно в обстоятелства като тези, илюстрирани в дело C-529/15, Folk и дело C297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV, т.е. дадена трудова дейност, може да предизвиква натрупване на неблагоприятни ефекти през много дълъг период, потискайки начина, по който местообитанието в противен случай би функционирало естествено или потискайки присъствието на защитен вид. Не се изисква точна количествена оценка по отношение на потискането или загубата, тъй като в определението се говори за „оценени“. Може да се направи позоваване и на дело C-374/98, Комисия/Франция (121), в което Съдът е посочил, че не следва да се придобива предимство от неизпълнението на изискванията съгласно Директивата за птиците. В контекста на Директивата оператор, който чрез незаконен акт или бездействие разрушава или уврежда основата, на която биха могли да се събират данни (например, като не изпълнява задълженията си за опазване на влажна зона, за да извлече икономическа изгода), не следва да получава ползи от това в сравнение с оператор, който действа съгласно закона. |
| --- | --- |

112.

Когато щетите вече са възникнали, самите щети могат да бъдат пречка за оценяването на изходното състояние. Когато дадено местообитание вече е увредено или разрушено, или видове са били преместени извън него, може да бъде много трудно да се установи изходното състояние от събраната информация ex post.

Folk

Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV,

Комисия/Франция

121

| 113. | Друго относимо дело е C-157/89, Комисия/Италия, където Съдът е разгледал концепцията за „най-добрата налична информация“ в контекста на Директивата за птиците и е потвърдил ролята на авторитетната научна литература с общ характер в ситуация, при която не е налична по-специализирана литература по случая (122). |
| --- | --- |

113.

Друго относимо дело е C-157/89, Комисия/Италия, където Съдът е разгледал концепцията за „най-добрата налична информация“ в контекста на Директивата за птиците и е потвърдил ролята на авторитетната научна литература с общ характер в ситуация, при която не е налична по-специализирана литература по случая (122

| 114. | Дори ако зоната е понесла сериозни щети, може да е възможно да се събере информация относно изходното състояние с помощта на съществуващи данни от наблюдение на Земята. Освен това, когато информацията е ограничена, може да е уместно да се установи изходното състояние с помощта на данни от подобни зони, които не са засегнати от вредоносно събитие (т.е. „референтни зони“) или с помощта на модели (123). |
| --- | --- |

114.

Дори ако зоната е понесла сериозни щети, може да е възможно да се събере информация относно изходното състояние с помощта на съществуващи данни от наблюдение на Земята. Освен това, когато информацията е ограничена, може да е уместно да се установи изходното състояние с помощта на данни от подобни зони, които не са засегнати от вредоносно събитие (т.е. „референтни зони“) или с помощта на модели (123

| 115. | Комисията е публикувала таблица във формат Excel, озаглавена Изходно състояние на биологичното разнообразие (124). Това се отнася до много широк спектър от информационни източници на равнището на Съюза и на равнището на държавите членки, включително специфична за конкретните зони информация, като например „Стандартни формуляри за данни“ за всички защитени зони по „Натура 2000“, и също така предоставя методически подходи на равнището на Съюза и на национално равнище в помощ при определянето на изходното състояние на защитените видове и природните местообитания (125). |
| --- | --- |

115.

Комисията е публикувала таблица във формат Excel, озаглавена Изходно състояние на биологичното разнообразие

124

125

| 116. | Концепцията за „най-добрата налична информация“ също така обхваща качеството на информацията, която бива използвана за установяване на изходното състояние, както и изводите, получени от използваната информация. Трябва да се внимава с надеждността и валидността на информацията, както и с изводите, извличани от нея, по-специално, ако даден оператор отрича, че са възникнали неблагоприятни ефекти, или че ще възникнат. В този контекст може да се направи позоваване на дело C-209/02, Комисия/Австрия, в което Съдът е установил, че компетентните органи не са направили правилните изводи от извършената научна оценка на вероятното въздействие на проект в рамките на защитена зона по „Натура 2000“ (126). |
| --- | --- |

116.

Концепцията за „най-добрата налична информация“ също така обхваща качеството

Комисия/Австрия,

126

| 117. | По отношение на ситуацията след вредоносното събитие, първото изречение на първия параграф от приложение I помага да се постави изходното състояние в подходящ контекст, като там се прави позоваване на консервационния статус, услугите, предоставяни от местата за отдих, както и способността за естествено възстановяване. Те представляват общите критерии на контекста, т.е. какво е било известно за защитените видове или природните местообитания, изложени на неблагоприятни ефекти от настъпването на вредоносното събитие (гореспоменатата таблица във формат за Excel, озаглавена Изходно състояние на биологичното разнообразие е предназначена да помогне в това отношение). Позоваванията в определението на „консервационен статус“ на европейската територия на държавите членки, за която се прилага Договорът, на територията на държава членка и на естествения обхват, позволяват този контекст да бъде установен на различни равнища. Например картината по отношение на едно рядко ендемично и географски ограничено местообитание ще е различна в сравнение с тази при местообитание, което има широко разпространение както в рамките на държавите членки, така и между тях. |
| --- | --- |

117.

По отношение на ситуацията след

Изходно състояние на биологичното разнообразие

| 118. | Второто изречение от първия параграф на приложение I се отнася до определянето на неблагоприятните промени чрез позоваване на измерими данни и представяне на примери. С това изречение се подчертава идеята, че неблагоприятните ефекти се отнасят до неблагоприятни промени и нарушения. Данните са свързани както с конкретни засегнати зони и популации, така и със съответните видове и типовете местообитания като цяло. Това предполага роля както на специфичната за конкретната зона и конкретната популация информация, така и на информацията с по-общ характер (например тази в научната литература):






  — | Първото тире се отнася за „брой на индивидите, тяхната гъстота и обхванатата площ“. По отношение на защитените видове това може да обхваща както броя на убитите екземпляри, така и броя на екземплярите, които са претърпели щети или други форми на увреждане. По отношение на местообитанията обхванатата зона може да включва местообитания на защитени видове, места за размножаване и места за отдих, както и местообитанията, посочени в приложение I към Директивата за местообитанията, а може и да става въпрос за загуба на местообитания, влошаване на тяхното състояние и нарушение на услугите, които тези местообитания предоставят, |
| --- | --- | --- |

118.

Второто изречение от първия параграф на приложение I се отнася до определянето на неблагоприятните промени чрез позоваване на измерими данни и представяне на примери. С това изречение се подчертава идеята, че неблагоприятните ефекти се отнасят до неблагоприятни промени и нарушения. Данните са свързани както с конкретни засегнати зони и популации, така и със съответните видове и типовете местообитания като цяло. Това предполага роля както на специфичната за конкретната зона и конкретната популация информация, така и на информацията с по-общ характер (например тази в научната литература):

—

Първото тире се отнася за „брой на индивидите, тяхната гъстота и обхванатата площ“. По отношение на защитените видове това може да обхваща както броя на убитите екземпляри, така и броя на екземплярите, които са претърпели щети или други форми на увреждане. По отношение на местообитанията обхванатата зона може да включва местообитания на защитени видове, места за размножаване и места за отдих, както и местообитанията, посочени в приложение I към Директивата за местообитанията, а може и да става въпрос за загуба на местообитания, влошаване на тяхното състояние и нарушение на услугите, които тези местообитания предоставят,

| — | Второто тире има сравнителна цел и е насочено към засегнатите екземпляри и зона с по-широк контекст във връзка с опазването на съответните видове и местообитания. Позоваването на оценката на местно, регионално и по-високо равнище е свързано с европейските територии и тези на държавите членки, и с естествения обхват в определението на „консервационен статус“. Оценката и определянето на значимостта трябва да има смисъл на местно равнище. Позоваванията на националното и европейското равнище предлагат допълнителна ориентация, която дава възможност за поставяне на екземплярите и местообитанията в различни географски контексти. Това не означава, че неблагоприятните ефекти трябва да са се проявили на национално и европейско равнище, |
| --- | --- |

—

Второто тире има сравнителна цел и е насочено към засегнатите екземпляри и зона с по-широк контекст във връзка с опазването на съответните видове и местообитания. Позоваването на оценката на местно, регионално и по-високо равнище е свързано с европейските територии и тези на държавите членки, и с естествения обхват в определението на „консервационен статус“. Оценката и определянето на значимостта трябва да има смисъл на местно равнище. Позоваванията на националното и европейското равнище предлагат допълнителна ориентация, която дава възможност за поставяне на екземплярите и местообитанията в различни географски контексти. Това не означава, че неблагоприятните ефекти трябва да са се проявили на национално и европейско равнище,

| — | В третото тире вниманието е насочено върху способността за възстановяване на засегнатите видове и местообитания. Ясно е, че тук могат да се наблюдават вариации. При някои местообитания присъстват абиотични характеристики, които не им позволяват възстановяване. Пример за това е варовиковата скална повърхност, за която става дума в дело C-258/11, Sweetman (127) и която е идентифицирана като застрашена от трайно разрушаване в контекста на процеса на оценка съгласно Директивата за местообитанията. Подобна ситуация, свързана с трайна загуба, би могла да възникне и по отношение на Директивата относно екологичната отговорност, |
| --- | --- |

—

В третото тире вниманието е насочено върху способността за възстановяване на засегнатите видове и местообитания. Ясно е, че тук могат да се наблюдават вариации. При някои местообитания присъстват абиотични характеристики, които не им позволяват възстановяване. Пример за това е варовиковата скална повърхност, за която става дума в дело C-258/11, Sweetman (127) и която е идентифицирана като застрашена от трайно разрушаване в контекста на процеса на оценка съгласно Директивата за местообитанията. Подобна ситуация, свързана с трайна загуба, би могла да възникне и по отношение на Директивата относно екологичната отговорност,

Sweetman

127

| — | В четвъртото тире вниманието се насочва към времевия фактор и е тясно свързано с третото тире. Позоваванията на „кратък срок“ и на отсъствие на намеса се отнасят до възможността видът или местообитанието да се възстановят бързо и самостоятелно. Следва да се подчертае обаче, че това е във връзка с изходното състояние. Следователно спецификата на зоната и на засегнатата популация трябва да бъдат взети предвид. Например не може да се изключи, че местните фактори могат да доведат до това възстановяването да отнеме повече време, отколкото би отнело на друго място. Няма определение какво представлява „кратък срок“, но изразът предполага, че видът или местообитанието трябва поне да имат способността за бързо възстановяване. видовете с по-дълги репродуктивни цикли и местообитания, които се формират бавно, няма да имат такава способност. |
| --- | --- |

—

В четвъртото тире вниманието се насочва към времевия фактор и е тясно свързано с третото тире. Позоваванията на „кратък срок“ и на отсъствие на намеса се отнасят до възможността видът или местообитанието да се възстановят бързо и самостоятелно. Следва да се подчертае обаче, че това е във връзка с изходното състояние. Следователно спецификата на зоната и на засегнатата популация трябва да бъдат взети предвид. Например не може да се изключи, че местните фактори могат да доведат до това възстановяването да отнеме повече време, отколкото би отнело на друго място. Няма определение какво представлява „кратък срок“, но изразът предполага, че видът или местообитанието трябва поне да имат способността за бързо възстановяване. видовете с по-дълги репродуктивни цикли и местообитания, които се формират бавно, няма да имат такава способност.

| 119. | Както беше отбелязано по-рано, процесът на оценка не е самоцел, а се извършва, за да се установи необходимостта от превантивни мерки, незабавно управление на последствията от щетите и мерки за отстраняване, според случая. Критичната роля на времето за първите и вторите цели трябва да се отразява в процеса на извършване на оценката. В текста на определението за „щети, причинени на защитени видове и природни местообитания“ се прави позоваване на оценката за „вземане предвид“ на критериите от приложение I. Това следва да позволи съсредоточаване върху тези критерии от приложение I, които са необходими за бързото определяне на необходимостта от мерки за предотвратяване или незабавно управление на последиците от щетите. За целите на мерките за отстраняване най-вероятно ще е уместно извършването на по-задълбочена оценка. |
| --- | --- |

119.

Както беше отбелязано по-рано, процесът на оценка не е самоцел, а се извършва, за да се установи необходимостта от превантивни мерки, незабавно управление на последствията от щетите и мерки за отстраняване, според случая. Критичната роля на времето за първите и вторите цели трябва да се отразява в процеса на извършване на оценката. В текста на определението за „щети, причинени на защитени видове и природни местообитания“ се прави позоваване на оценката за „вземане предвид“ на критериите от приложение I. Това следва да позволи съсредоточаване върху тези критерии от приложение I, които са необходими за бързото определяне на необходимостта от мерки за предотвратяване или незабавно управление на последиците от щетите. За целите на мерките за отстраняване най-вероятно ще е уместно извършването на по-задълбочена оценка.

Определяне на значимостта

Определяне на значимостта

| 120. | За целите на мерките за предотвратяване и мерките за незабавно управление на последствията от щетите, определянето на значимостта следва да се извърши, ако резултатите от оценката водят, или би трябвало да доведат, до основателни причини да се счита, че без тези мерки биха настъпили неблагоприятни промени и нарушения като посочените в параграф 121 и параграф 122 по-долу. |
| --- | --- |

120.

За целите на мерките за предотвратяване и мерките за незабавно управление на последствията от щетите, определянето на значимостта следва да се извърши, ако резултатите от оценката водят, или би трябвало да доведат, до основателни причини да се счита, че без тези мерки биха настъпили неблагоприятни промени и нарушения като посочените в параграф 121 и параграф 122 по-долу.

| 121. | При спазване на критериите за несъщественост, посочени в параграф 124 и параграф 125 по-долу, за целите на мерките за отстраняване относно природни местообитания, неблагоприятните промени ще се считат за значими и ще се приема възникване на нарушения, ако те водят до един или повече от изброените по-долу ефекти по отношение на зоната на засегнатото природно местообитание:






  — | Измерима трайна или междинна загуба на част от площта, обхваната от местообитанието, |
| --- | --- | --- |

121.

При спазване на критериите за несъщественост, посочени в параграф 124 и параграф 125 по-долу, за целите на мерките за отстраняване относно природни местообитания, неблагоприятните промени ще се считат за значими и ще се приема възникване на нарушения, ако те водят до един или повече от изброените по-долу ефекти по отношение на зоната на засегнатото природно местообитание:

—

Измерима трайна или междинна загуба на част от площта, обхваната от местообитанието,

| — | Измеримо влошаване на структурата или функционирането на местообитанието, |
| --- | --- |

—

Измеримо влошаване на структурата или функционирането на местообитанието,

| — | Измеримо трайно или междинно намаляване на обхвата на местообитанието, |
| --- | --- |

—

Измеримо трайно или междинно намаляване на обхвата на местообитанието,

| — | Измерима трайна или междинна загуба на типични видове или намаляване на техния обхват или налични местообитания, |
| --- | --- |

—

Измерима трайна или междинна загуба на типични видове или намаляване на техния обхват или налични местообитания,

| — | Измеримо трайно или междинно нарушение на природни услуги, свързани със зоната, структурата и функциите на природното местообитание и неговия типичен вид, |
| --- | --- |

—

Измеримо трайно или междинно нарушение на природни услуги, свързани със зоната, структурата и функциите на природното местообитание и неговия типичен вид,

| — | Получава се измерима разлика между момента на настъпване на неблагоприятните ефекти и момента, когато по отношение на зоната, структурата, функциите и съответните типични видове се достига възстановяване на изходното състояние. |
| --- | --- |

—

Получава се измерима разлика между момента на настъпване на неблагоприятните ефекти и момента, когато по отношение на зоната, структурата, функциите и съответните типични видове се достига възстановяване на изходното състояние.

| 122. | При спазване на критериите за несъщественост, посочени в параграф 124 и параграф 125 по-долу, за целите на мерките за отстраняване относно даден защитен вид, неблагоприятните промени ще се считат за значими и ще се приема възникване на нарушения, ако те водят до един или повече от изброените по-долу ефекти по отношение на засегнатата популация:






  — | Измерима трайна или междинна загуба на популация (включително загуба на даден екземпляр или екземпляри), или влошаване на здравето на популацията, което оказва въздействие върху динамиката на популацията в зоната, където са възникнали неблагоприятните ефекти. Загубата на популация може да бъде предизвикана поради смъртност с причинно-следствени връзки към вредоносното събитие. Влошаването на здравето на дадена популация може да включва например форми на щети като биоакумулация на токсини или вредни генетични изменения след кръстосано оплождане с генетично модифицирани индивиди, които умишлено са пуснати в околната среда (128), |
| --- | --- | --- |

122.

При спазване на критериите за несъщественост, посочени в параграф 124 и параграф 125 по-долу, за целите на мерките за отстраняване относно даден защитен вид, неблагоприятните промени ще се считат за значими и ще се приема възникване на нарушения, ако те водят до един или повече от изброените по-долу ефекти по отношение на засегнатата популация:

—

Измерима трайна или междинна загуба на популация (включително загуба на даден екземпляр или екземпляри), или влошаване на здравето на популацията, което оказва въздействие върху динамиката на популацията в зоната, където са възникнали неблагоприятните ефекти. Загубата на популация може да бъде предизвикана поради смъртност с причинно-следствени връзки към вредоносното събитие. Влошаването на здравето на дадена популация може да включва например форми на щети като биоакумулация на токсини или вредни генетични изменения след кръстосано оплождане с генетично модифицирани индивиди, които умишлено са пуснати в околната среда (128),

128

| — | Измеримо трайно или междинно намаляване на обхвата на съответните видове, |
| --- | --- |

—

Измеримо трайно или междинно намаляване на обхвата на съответните видове,

| — | Измеримо трайно или междинно намаляване на местообитанията, които са достъпни за съответните видове за неговата дългосрочна поддръжка, |
| --- | --- |

—

Измеримо трайно или междинно намаляване на местообитанията, които са достъпни за съответните видове за неговата дългосрочна поддръжка,

| — | Измеримо трайно или междинно нарушение на природни услуги, свързани със загубата на популация, намаляване на обхвата или намаляване на наличните местообитания, |
| --- | --- |

—

Измеримо трайно или междинно нарушение на природни услуги, свързани със загубата на популация, намаляване на обхвата или намаляване на наличните местообитания,

| — | Получава се измерима разлика между момента на настъпване на неблагоприятните ефекти и момента, когато по отношение на популацията, степента на разпространение и наличието на местообитания се достига възстановяване на изходното състояние. |
| --- | --- |

—

Получава се измерима разлика между момента на настъпване на неблагоприятните ефекти и момента, когато по отношение на популацията, степента на разпространение и наличието на местообитания се достига възстановяване на изходното състояние.

| 123. | Във втория параграф на приложение I се предвижда, че щетите със сериозен ефект върху здравето на човека трябва да се класифицират като значителни. Възможно е неблагоприятна промяна при защитен вид или природно местообитание да включва ефекти, които заради активните последици от щетите едновременно да са относими и към здравето на човека. Например замърсяването на природно местообитание с токсични вещества би могло едновременно с това да доведе и до излагане на хора на неблагоприятни ефекти върху здравето. |
| --- | --- |

123.

Във втория параграф на приложение I се предвижда, че щетите със сериозен ефект върху здравето на човека трябва да се класифицират като значителни. Възможно е неблагоприятна промяна при защитен вид или природно местообитание да включва ефекти, които заради активните последици от щетите едновременно да са относими и към здравето на човека. Например замърсяването на природно местообитание с токсични вещества би могло едновременно с това да доведе и до излагане на хора на неблагоприятни ефекти върху здравето.

| 124. | От последния параграф от приложение I е видно какво не следва да се счита за значимо. В дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV, Съдът е посочил, че: „От употребата на глагола „могат“ следва, че при транспонирането на тази директива държавите членки имат възможност да приемат, че тези щети са значителни или не са значителни по смисъла на приложение I към посочената директива.“ (129) Съдът също така е установил, че разпоредбите на този параграф трябва да се тълкуват стриктно (130). |
| --- | --- |

124.

От последния параграф от приложение I е видно какво не следва да се счита за значимо. В дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV, Съдът е посочил, че: „От употребата на глагола „могат“ следва, че при транспонирането на тази директива държавите членки имат възможност да приемат, че тези щети са значителни или не са значителни по смисъла на приложение I към посочената директива.“ (129

130

| 125. | Що се отнася до съдържанието на последния параграф от приложение I:






  — | Първото тире се отнася до отрицателните вариации, които са по-малки от нормалните естествени колебания. Това е свързано с възможния нестатичен характер на изходното състояние, споменат в параграф 65 по-горе. Основното внимание попада върху дела на отрицателните вариации в сравнение с естествените вариации. |
| --- | --- | --- |

125.

Що се отнася до съдържанието на последния параграф от приложение I:

—

Първото тире се отнася до отрицателните вариации, които са по-малки от нормалните естествени колебания. Това е свързано с възможния нестатичен характер на изходното състояние, споменат в параграф 65 по-горе. Основното внимание попада върху дела на отрицателните вариации в сравнение с естествените вариации.

| — | Второто тире се отнася до отрицателните вариации, породени от естествени причини или от нормално управление на зоната. Съдът е отделил обстойно внимание на това тире в дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV. Въпросното дело е свързано с редовно отводняване на влажна защитена зона по „Натура 2000“, извършвано от публичен орган в полза на селското стопанство. Отводняването е причинило спадане на нивата на водата с неблагоприятни ефекти върху защитен вид птици, черната рибарка, Chlidonias Niger. Съдът е постановил, че понятието „нормално управление“ се отнася както до документите на местообитанието, така и до целевите документи (които са свързани с тези мерки за управление, насочвани от компетентните органи), както и до предишното управление от собствениците или операторите (131). Той е установил, че „за да не се лиши обаче думата „нормално“ от нейното полезно действие в рамките на опазването на околната среда, следва да се добави, че едно управление може да се счита за нормално само ако отговаря на добрите практики, като по-специално добрите селскостопански практики.“ (132) Съдът също така е установил, че управлението на зона, обхваната от Директивата за местообитанията и Директивата за птиците, може да включва селскостопански дейности, включително напояване, но може да се счита за „нормално“ само ако при него се спазват целите и задълженията, предвидени в тези директиви (133). Това решение на Съда е приложимо за всички зони, обхванати от Директивите за опазване на природата, а не само за защитените зони по „Натура 2000“ (134). Що се отнася до защитените зони по „Натура 2000“, си заслужава да се посочи колко са важни предметът и целите на опазване на защитените зони. |
| --- | --- |

—

Второто тире се отнася до отрицателните вариации, породени от естествени причини или от нормално управление на зоната. Съдът е отделил обстойно внимание на това тире в дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV. Въпросното дело е свързано с редовно отводняване на влажна защитена зона по „Натура 2000“, извършвано от публичен орган в полза на селското стопанство. Отводняването е причинило спадане на нивата на водата с неблагоприятни ефекти върху защитен вид птици, черната рибарка, Chlidonias Niger. Съдът е постановил, че понятието „нормално управление“ се отнася както до документите на местообитанието, така и до целевите документи (които са свързани с тези мерки за управление, насочвани от компетентните органи), както и до предишното управление от собствениците или операторите (131). Той е установил, че „за да не се лиши обаче думата „нормално“ от нейното полезно действие в рамките на опазването на околната среда, следва да се добави, че едно управление може да се счита за нормално само ако отговаря на добрите практики, като по-специално добрите селскостопански практики.“ (132) Съдът също така е установил, че управлението на зона, обхваната от Директивата за местообитанията и Директивата за птиците, може да включва селскостопански дейности, включително напояване, но може да се счита за „нормално“ само ако при него се спазват целите и задълженията, предвидени в тези директиви (133). Това решение на Съда е приложимо за всички зони, обхванати от Директивите за опазване на природата, а не само за защитените зони по „Натура 2000“ (134). Що се отнася до защитените зони по „Натура 2000“, си заслужава да се посочи колко са важни предметът и целите на опазване на защитените зони.

Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV

Chlidonias Niger

131

132

133

134

| — | Третото тире се отнася до кратките естествени срокове за възстановяване на местообитания или видове до състояние, което е еквивалентно на изходното състояние или го превъзхожда. |
| --- | --- |

—

Третото тире се отнася до кратките естествени срокове за възстановяване на местообитания или видове до състояние, което е еквивалентно на изходното състояние или го превъзхожда.

Изключения

Изключения

| 126. | В определението за „щети, причинени на защитени видове и природни местообитания“ са предвидени изключения чрез позоваване на член 6, параграф 3, член 6, параграф 4 и член 16 от Директивата за местообитанията, както и член 9 от Директивата за птиците. В дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein обаче Съдът е постановил, че тези изключения трябва да се тълкуват стриктно (135). |
| --- | --- |

126.

В определението за „щети, причинени на защитени видове и природни местообитания“ са предвидени изключения чрез позоваване на член 6, параграф 3, член 6, параграф 4 и член 16 от Директивата за местообитанията, както и член 9 от Директивата за птиците. В дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein

135

| 127. | От позоваванията на тези разпоредби от Директивите за опазване на природата могат да се направят редица изводи. |
| --- | --- |

127.

От позоваванията на тези разпоредби от Директивите за опазване на природата могат да се направят редица изводи.

| 128. | На първо място, самото съществуване на разрешение съгласно една от гореспоменатите разпоредби не води до цялостно изключване на неблагоприятните ефекти от обхвата на щетите върху защитени видове и природни местообитания. За да бъдат изключени неблагоприятните ефекти:






  — | Те трябва да са били установени по-рано, |
| --- | --- | --- |

128.

На първо място, самото съществуване на разрешение съгласно една от гореспоменатите разпоредби не води до цялостно изключване на неблагоприятните ефекти от обхвата на щетите върху защитени видове и природни местообитания. За да бъдат изключени неблагоприятните ефекти:

—

Те трябва да са били установени по-рано,

| — | За причиняващото действие трябва да е било получено изрично разрешение. Ако даден оператор надвиши условията, предвидени в разрешението (например, обхващайки повече от дадено местообитание, отколкото се позволява съгласно разрешението), може да възникне отговорност за неблагоприятните ефекти, свързани с неспазването (136). |
| --- | --- |

—

За причиняващото действие трябва да е било получено изрично разрешение. Ако даден оператор надвиши условията, предвидени в разрешението (например, обхващайки повече от дадено местообитание, отколкото се позволява съгласно разрешението), може да възникне отговорност за неблагоприятните ефекти, свързани с неспазването (136).

136

| 129. | На второ място, от формулировката на изключенията е видно, че отговорност съгласно Директивата относно екологичната отговорност може да възникне по отношение на ситуации, при които няма никаква форма на разрешение, но са приложими изискванията на член 6, параграф 3, член 6, параграф 4 и член 16 от Директивата за местообитанията и член 9 от Директивата за птиците. Такъв ще бъде случаят например, когато операторът е трябвало да получи дерогация съгласно член 16 от Директивата за местообитанията, за да добие законно право да осъществява дадена трудова дейност, но не е получил такава (137). |
| --- | --- |

129.

На второ място, от формулировката на изключенията е видно, че отговорност съгласно Директивата относно екологичната отговорност може

137

6.   „ЩЕТИ НА ВОДИТЕ“

„ЩЕТИ НА ВОДИТЕ“

| 130. | Както може да се види от каре 3 по-горе, по отношение на материалния обхват понятието „щети на водите“ се отнася до две основни категории води: водите, разглеждани съгласно Рамковата директива за водите; и морските води в обхвата на Рамковата директива за морска стратегия. В насоките те са разгледани последователно. |
| --- | --- |

130.

Както може да се види от каре 3 по-горе, по отношение на материалния обхват понятието „щети на водите“ се отнася до две основни категории води: водите, разглеждани съгласно Рамковата директива за водите; и морските води в обхвата на Рамковата директива за морска стратегия. В насоките те са разгледани последователно.

А)   РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ВОДИ СЪГЛАСНО РАМКОВАТА ДИРЕКТИВА ЗА ВОДИТЕ

Материален и географски обхват на разглежданите води

Материален и географски обхват на разглежданите води

| 131. | За да се разбере материалният обхват на понятието „щети на водите“, е необходимо да се разбере какво се има предвид с израза „разглежданите води“. Понятието „води“ включва всички води в обхвата на Рамковата директива за водите — виж каре 8 по-долу. Целта на Рамковата директива за водите е да се „установи рамка за опазването на вътрешнотериториалните повърхностни води, преходните води, крайбрежните води и подземните води“ (138). Водите, посочени в този цитат, са водите, обхванати от Рамковата директива за водите. Рамковата директива за водите се прилага спрямо всички тях, независимо от тяхната големина и характеристики (139). Допълнителни приложими определения са посочени в каре 9 по-долу. „Разглежданите“ води са тези, които са засегнати от щети.
  Каре 8: Определение за „води“ |
| --- | --- |

131.

За да се разбере материалният обхват на понятието „щети на водите“, е необходимо да се разбере какво се има предвид с израза „разглежданите води“. Понятието „води“ включва всички води в обхвата на Рамковата директива за водите — виж каре 8 по-долу. Целта на Рамковата директива за водите е да се „установи рамка за опазването на вътрешнотериториалните повърхностни води, преходните води, крайбрежните води и подземните води“

138

139

Каре 8: Определение за „води“

| Съгласно определението в член 2, параграф 5 от Директивата относно екологичната отговорност „води“ означава „всички води в обхвата на Директива 2000/60/ЕО“. |
| --- |

Съгласно определението в член 2, параграф 5 от Директивата относно екологичната отговорност „води“ означава „всички води в обхвата на Директива 2000/60/ЕО“.

Каре 9: Определения, които се съдържат в Рамковата директива за водите и се отнасят до „води“.

| В Рамковата директива за водите изрично са определени два основни класа води — „повърхностни води“ и „подземни води“.
  Съгласно определението в член 2, параграф 1 от Рамковата директива за водите „повърхностни води“ означава „вътрешнотериториални води, с изключение на подземните; преходни води и крайбрежни води, освен по отношение на химическото състояние, за което ще се включват и териториални води“.
  Съгласно определението в член 2, параграф 2 от Рамковата директива за водите „подземни води“ означава „всички води под повърхността на земята в зоната на насищане и в пряк контакт със земята или подпочвения слой“.
  Както може да се види, определението за „повърхностни води“ се отнася до четири подкласа води: „вътрешнотериториални води“, „преходни води“, „крайбрежни води“ и „териториални води“. Първите три от тях са изрично определени сами по себе си.
  Съгласно определението в член 2, параграф 3 от Рамковата директива за водите „вътрешнотериториални води“ означава „всички стоящи или течащи води на повърхността на земята, както и всички подземни води откъм вътрешността на страната, считано от линията, от която се измерва обхватът на териториалните води“.
  Съгласно определението в член 2, параграф 6 от Рамковата директива за водите „преходни води“ означава „повърхностни водни обекти в околностите на устията на реки, които са частично солени в резултат на близостта им до крайбрежни води, но и значително повлияни от потока на пресните води“.
  Съгласно определението в член 2, параграф 7 от Рамковата директива за водите „крайбрежни води“ означава „повърхностни води откъм вътрешността на страната, считано от линията, от която всяка точка отстои на една морска миля в посока вътрешността на морето от най-близката точка на линията, от която се измерва обхватът на териториалните води, като, където е възможно, продължава до външната граница на преходните води“. |
| --- |

В Рамковата директива за водите изрично са определени два основни класа води — „повърхностни води“ и „подземни води“.

Съгласно определението в член 2, параграф 1 от Рамковата директива за водите „повърхностни води“ означава „вътрешнотериториални води, с изключение на подземните; преходни води и крайбрежни води, освен по отношение на химическото състояние, за което ще се включват и териториални води“.

Съгласно определението в член 2, параграф 2 от Рамковата директива за водите „подземни води“ означава „всички води под повърхността на земята в зоната на насищане и в пряк контакт със земята или подпочвения слой“.

Както може да се види, определението за „повърхностни води“ се отнася до четири подкласа води: „вътрешнотериториални води“, „преходни води“, „крайбрежни води“ и „териториални води“. Първите три от тях са изрично определени сами по себе си.

Съгласно определението в член 2, параграф 3 от Рамковата директива за водите „вътрешнотериториални води“ означава „всички стоящи или течащи води на повърхността на земята, както и всички подземни води откъм вътрешността на страната, считано от линията, от която се измерва обхватът на териториалните води“.

Съгласно определението в член 2, параграф 6 от Рамковата директива за водите „преходни води“ означава „повърхностни водни обекти в околностите на устията на реки, които са частично солени в резултат на близостта им до крайбрежни води, но и значително повлияни от потока на пресните води“.

Съгласно определението в член 2, параграф 7 от Рамковата директива за водите „крайбрежни води“ означава „повърхностни води откъм вътрешността на страната, считано от линията, от която всяка точка отстои на една морска миля в посока вътрешността на морето от най-близката точка на линията, от която се измерва обхватът на териториалните води, като, където е възможно, продължава до външната граница на преходните води“.

| 132. | Както може да се види от определенията, посочени в каре 9, географският обхват на повърхностните води включва крайбрежните води, а по отношение на химичното състояние — териториалните води. Териториалните води се простират от базовата линия до дванадесет морски мили във вътрешността на морето. Може да се отбележат два допълнителни аспекта. Първо, що се отнася до повърхностните води, има известно припокриване с морските води — както се вижда от каре 12 по-долу. В случаите на припокриване Рамковата директива за водите има предимство за целите на Директивата относно екологичната отговорност (виж каре 12 и параграф 175 по-долу). Второ, Рамковата директива за водите включва допълнителни приложими подкатегории води, както е показано в каре 10 по-долу. Трето, когато става дума за оценка на значимостта на неблагоприятни ефекти върху разглежданите води съгласно Рамковата директива за водите, е необходимо да се вземат предвид географските ограничения, свързани с референтните концепции за неблагоприятни ефекти. Те са разгледани по-долу.
  Каре 10: Допълнителни приложими определения на подкатегории на понятието „води“ в Рамковата директива за водите. |
| --- | --- |

132.

Както може да се види от определенията, посочени в каре 9, географският обхват на повърхностните води включва крайбрежните води, а по отношение на химичното състояние — териториалните води. Териториалните води се простират от базовата линия до дванадесет морски мили във вътрешността на морето. Може да се отбележат два допълнителни аспекта. Първо, що се отнася до повърхностните води, има известно припокриване с морските води — както се вижда от каре 12 по-долу. В случаите на припокриване Рамковата директива за водите има предимство за целите на Директивата относно екологичната отговорност (виж каре 12 и параграф 175 по-долу). Второ, Рамковата директива за водите включва допълнителни приложими подкатегории води, както е показано в каре 10 по-долу. Трето, когато става дума за оценка на значимостта на неблагоприятни ефекти върху разглежданите води съгласно Рамковата директива за водите, е необходимо да се вземат предвид географските ограничения, свързани с референтните концепции за неблагоприятни ефекти. Те са разгледани по-долу.

Каре 10: Допълнителни приложими определения на подкатегории на понятието „води“ в Рамковата директива за водите.

| В член 2, параграф 4 от Рамковата директива за водите е посочено, че „река“ означава „вътрешнотериториален воден обект, протичащ в по-голямата си част по повърхността на земята, но който може да протича и под земята за част от течението си“.
  В член 2, параграф 5 от Рамковата директива за водите е посочено, че „езеро“ означава „вътрешнотериториален повърхностен воден обект със стоящи води“.
  В член 2, параграф 8 от Рамковата директива за водите е посочено, че „изкуствен воден обект“ означава „повърхностен воден обект, създаден от човешка дейност“.
  В член 2, параграф 9 от Рамковата директива за водите е посочено, че „силно модифициран воден обект“ означава „повърхностен воден обект, който вследствие на физически промени от човешка дейност е променен по естеството си в значителна степен, съгласно определението на държавите членки в съответствие с разпоредбите на приложение II“.
  В член 2, параграф 10 от Рамковата директива за водите е посочено, че „повърхностен воден обект“ означава „отделен и значителен елемент от повърхностни води, като езеро, язовир, поток, река или канал, част от поток, река или канал, преходни води или разширение на крайбрежни води“.
  В член 2, параграф 12 от Рамковата директива за водите е посочено, че „подземен воден обект“ означава „отделно ниво на подземните води във водоносния хоризонт или хоризонти“.
  В член 2, параграф 11 от Рамковата директива за водите е посочено, че „водоносен хоризонт“ означава „подповърхностен слой или слоеве от скали или други геоложки пластове с достатъчна порьозност и пропускливост, така че да позволява достатъчен поток на подземните води или водочерпене на достатъчни количества подземни води“. |
| --- |

В член 2, параграф 4 от Рамковата директива за водите е посочено, че „река“ означава „вътрешнотериториален воден обект, протичащ в по-голямата си част по повърхността на земята, но който може да протича и под земята за част от течението си“.

В член 2, параграф 5 от Рамковата директива за водите е посочено, че „езеро“ означава „вътрешнотериториален повърхностен воден обект със стоящи води“.

В член 2, параграф 8 от Рамковата директива за водите е посочено, че „изкуствен воден обект“ означава „повърхностен воден обект, създаден от човешка дейност“.

В член 2, параграф 9 от Рамковата директива за водите е посочено, че „силно модифициран воден обект“ означава „повърхностен воден обект, който вследствие на физически промени от човешка дейност е променен по естеството си в значителна степен, съгласно определението на държавите членки в съответствие с разпоредбите на приложение II“.

В член 2, параграф 10 от Рамковата директива за водите е посочено, че „повърхностен воден обект“ означава „отделен и значителен елемент от повърхностни води, като езеро, язовир, поток, река или канал, част от поток, река или канал, преходни води или разширение на крайбрежни води“.

В член 2, параграф 12 от Рамковата директива за водите е посочено, че „подземен воден обект“ означава „отделно ниво на подземните води във водоносния хоризонт или хоризонти“.

В член 2, параграф 11 от Рамковата директива за водите е посочено, че „водоносен хоризонт“ означава „подповърхностен слой или слоеве от скали или други геоложки пластове с достатъчна порьозност и пропускливост, така че да позволява достатъчен поток на подземните води или водочерпене на достатъчни количества подземни води“.

Референтни концепции относно неблагоприятните ефекти

Референтни концепции относно неблагоприятните ефекти

| 133. | Референтните концепции за неблагоприятни ефекти върху разглежданите води включват „екологичното [по отношение на повърхностните води], химичното [по отношение както на повърхностните води, така и на подземните води] и/или
  количественото състояние [по отношение на подземните води] и/или екологичния потенциал [по отношение на силно модифицираните и изкуствените водни обекти], както са определени в Директива 2000/60/ЕО“. Като се имат предвид разликите между химично състояние на повърхностните води и на подземните води, това означава, че съществуват пет различни състояния, които може да се наложи да бъдат разгледани, и че за определенията за тях трябва да се направи позоваване на Рамковата директива за водите. Както е показано в каре 11 по-долу, има изрични определения за „екологично състояние“ и за „количествено състояние“; от друга страна, определенията за „химично състояние“ и „екологичен потенциал“ трябва да бъдат изведени от определенията за „добро химично състояние“ и „добър екологичен потенциал“.
  Каре 11: Референтни концепции, както са определени в Рамковата директива за водите. |
| --- | --- |

133.

Референтните концепции за неблагоприятни ефекти върху разглежданите води включват „екологичното

химичното

и/или

количественото състояние

и/или екологичния потенциал

както са определени в Директива 2000/60/ЕО“

Каре 11: Референтни концепции, както са определени в Рамковата директива за водите.

| Рамковата директива за водите съдържа точни определения за „екологично състояние“ и „количествено състояние“.
  В член 2, параграф 21 от Рамковата директива за водите е посочено, че „екологично състояние“ е „израз на качеството на структурата и функционирането на водните екосистеми, свързани с повърхностните води, класифицирани в съответствие с приложение V“.
  В член 2, параграф 26 от Рамковата директива за водите е посочено, че „количествено състояние“ е „израз на степента, в която подземен воден обект е засегнат от директно или индиректно черпене“.
  Макар Рамковата директива за водите да съдържа определения за „екологично състояние“ и „количествено състояние“, тя не съдържа изрично определение за „химично състояние“. Вместо това в член 2, параграф 24 и член 2, параграф 25 са дадени определения съответно за „добро химично състояние на повърхностните води“ и „добро химично състояние на подземните води“ (добавен курсив).
  Съгласно определението „добро химично състояние на повърхностните води“ означава „химичното състояние, което се изисква за постигане на екологичните стандарти за повърхностните води, установени в член 4, параграф 1, буква a), което е химичното състояние, постигнато от повърхностен воден обект, в който концентрациите на замърсителите не надвишават екологичните качествени стандарти, установени в приложение IX (140) и съгласно член 16, параграф 7, както и съгласно други съответни законодателни актове на Общността, установяващи екологични качествени стандарти на общностно ниво“.
  Съгласно определението „добро химично състояние на подземните води“ означава „химичното състояние на подземен воден обект, което отговаря на условията, установени в таблица 2.3.2 от приложение V (141)“.
  Рамковата директива за водите също така не съдържа изрично определение за „екологичен потенциал“, но съгласно определението в член 2, параграф 23 „добър екологичен потенциал“ означава „състоянието на силно модифициран или изкуствен воден обект, класифициран така в съответствие със съответните разпоредби на приложение V.“ |
| --- |

Рамковата директива за водите съдържа точни определения за „екологично състояние“ и „количествено състояние“.

В член 2, параграф 21 от Рамковата директива за водите е посочено, че „екологично състояние“ е „израз на качеството на структурата и функционирането на водните екосистеми, свързани с повърхностните води, класифицирани в съответствие с приложение V“.

В член 2, параграф 26 от Рамковата директива за водите е посочено, че „количествено състояние“ е „израз на степента, в която подземен воден обект е засегнат от директно или индиректно черпене“.

Макар Рамковата директива за водите да съдържа определения за „екологично състояние“ и „количествено състояние“, тя не съдържа изрично определение за „химично състояние“. Вместо това в член 2, параграф 24 и член 2, параграф 25 са дадени определения съответно за „добро химично състояние на повърхностните води“ и „добро химично състояние на подземните води“ (добавен курсив).

добро

добро

Съгласно определението „добро химично състояние на повърхностните води“ означава „химичното състояние, което се изисква за постигане на екологичните стандарти за повърхностните води, установени в член 4, параграф 1, буква a), което е химичното състояние, постигнато от повърхностен воден обект, в който концентрациите на замърсителите не надвишават екологичните качествени стандарти, установени в приложение IX (140) и съгласно член 16, параграф 7, както и съгласно други съответни законодателни актове на Общността, установяващи екологични качествени стандарти на общностно ниво“.

140

Съгласно определението „добро химично състояние на подземните води“ означава „химичното състояние на подземен воден обект, което отговаря на условията, установени в таблица 2.3.2 от приложение V (141)“.

141

Рамковата директива за водите също така не съдържа изрично определение за „екологичен потенциал“, но съгласно определението в член 2, параграф 23 „добър екологичен потенциал“ означава „състоянието на силно модифициран или изкуствен воден обект, класифициран така в съответствие със съответните разпоредби на приложение V.“

добър

| 134. | В обхвата на Рамковата директива за водите петте референтни концепции се използват основно по отношение на водни обекти, разграничени по силата на тази директива, и оценявани въз основа на програми за мониторинг, които оставят на държавите членки свобода на преценката по отношение на честотата и пунктовете за мониторинг. В тази правна рамка концепциите и концепцията за разграничени водни обекти се използват основно за постигане на дългосрочни цели чрез подходящо управление на речните басейни и планиране на мерки. В това отношение в Ръководство No 2 Идентификация на водни обекти (142)
  , незадължителен справочен документ, разработен съгласно Общата стратегия за прилагане на Рамковата директива за водите, се отбелязва, че концепцията за водни обекти се използва за докладване и оценка на съответствието с основните екологични цели в директивата; разграничаването на воден обект обаче само по себе си е инструмент, а не цел. |
| --- | --- |

134.

В обхвата на Рамковата директива за водите петте референтни концепции се използват основно по отношение на водни обекти, разграничени по силата на тази директива, и оценявани въз основа на програми за мониторинг, които оставят на държавите членки свобода на преценката по отношение на честотата и пунктовете за мониторинг. В тази правна рамка концепциите и концепцията за разграничени водни обекти се използват основно за постигане на дългосрочни цели чрез подходящо управление на речните басейни и планиране на мерки. В това отношение в Ръководство No 2 Идентификация на водни обекти

142

,

| 135. | В контекста на Директивата относно екологичната отговорност петте референтни концепции се отнасят до същите разглеждани води, т.е. до водите в обхвата на Рамковата директива за водите, но служат за различна цел, т.е. те са референтните показатели за оценяване на щетите на водите, т.е. щети, които имат сериозно неблагоприятно въздействие върху качествените елементи, определящи тези приложими понятия. |
| --- | --- |

135.

В контекста на Директивата относно екологичната отговорност петте референтни концепции се отнасят до същите разглеждани води, т.е. до водите в обхвата на Рамковата директива за водите, но служат за различна цел, т.е. те са референтните показатели за оценяване на щетите на водите, т.е. щети, които имат сериозно неблагоприятно въздействие върху качествените елементи, определящи тези приложими понятия.

| 136. | Както ще бъде показано допълнително по-долу, петте приложими понятия сами по себе си се позовават на множество допълнителни понятия в Рамковата директива за водите. В зависимост от водите, засегнати от неблагоприятно въздействие, тези допълнителни концепции ще трябва да бъдат взети предвид при прилагане на определението за „щети на водите“. За целите на Директивата относно екологичната отговорност петте концепции могат да бъдат разделени по целесъобразен начин на такива, които се отнасят до повърхностни води, а именно екологично състояние, екологичен потенциал и химично състояние на повърхностните води, и такива, които се отнасят до подземни води, а именно химично състояние на подземните води и количествено състояние. |
| --- | --- |

136.

Както ще бъде показано допълнително по-долу, петте приложими понятия сами по себе си се позовават на множество допълнителни понятия в Рамковата директива за водите. В зависимост от водите, засегнати от неблагоприятно въздействие, тези допълнителни концепции ще трябва да бъдат взети предвид при прилагане на определението за „щети на водите“. За целите на Директивата относно екологичната отговорност петте концепции могат да бъдат разделени по целесъобразен начин на такива, които се отнасят до повърхностни води, а именно екологично състояние, екологичен потенциал и химично състояние на повърхностните води, и такива, които се отнасят до подземни води, а именно химично състояние на подземните води и количествено състояние.

| 137. | Определението за „екологично състояние“ се отнася за качеството на структурата и функционирането на водните екосистеми, свързани с повърхностните води, класифицирани в съответствие с приложение V към Рамковата директива за водите. Приложение V се отнася за пет подкласа или категории повърхностни води: реки; езера; преходни води; крайбрежни води; изкуствени и силно модифицирани повърхностни водни обекти. И трите категории — реки, езера и изкуствени и силно модифицирани повърхностни водни обекти — са всъщност допълнителни категории на подклас „вътрешнотериториални води“, посочени в каре 9 по-горе, и за всички тях има изрични определения в Рамковата директива за водите — вж. каре 10 по-горе. „Екологично състояние“ се отнася до реки, езера, преходни води и крайбрежни води. В приложение V също така са посочени качествени елементи, отнасящи се до тези различни подкласове и категории повърхностни води: биологични елементи; хидроморфологични елементи, поддържащи биологичните; химични и физикохимични елементи, подпомагащи биологичните елементи; специфични замърсители, за които трябва да бъдат определени национални стандарти за качество на околната среда. |
| --- | --- |

137.

Определението за „екологично състояние“ се отнася за качеството на структурата и функционирането на водните екосистеми, свързани с повърхностните води, класифицирани в съответствие с приложение V към Рамковата директива за водите. Приложение V се отнася за пет подкласа или категории повърхностни води: реки; езера; преходни води; крайбрежни води; изкуствени и силно модифицирани повърхностни водни обекти. И трите категории — реки, езера и изкуствени и силно модифицирани повърхностни водни обекти — са всъщност допълнителни категории на подклас „вътрешнотериториални води“, посочени в каре 9 по-горе, и за всички тях има изрични определения в Рамковата директива за водите — вж. каре 10 по-горе. „Екологично състояние“ се отнася до реки, езера, преходни води и крайбрежни води. В приложение V също така са посочени качествени елементи, отнасящи се до тези различни подкласове и категории повърхностни води: биологични елементи; хидроморфологични елементи, поддържащи биологичните; химични и физикохимични елементи, подпомагащи биологичните елементи; специфични замърсители, за които трябва да бъдат определени национални стандарти за качество на околната среда.

| 138. | Определението за „добър екологичен потенциал“ също съдържа позоваване на приложение V и се отнася до изкуствени или силно модифицирани водни обекти. По-конкретно, в приложение V, т. 1.2.5 са дадени определения за максимален, добър и среден екологичен потенциал на силно модифицирани или изкуствени водни обекти, като се прилагат същите качествени елементи, които се използват за екологичното състояние на най-добре съответстващите други сравними повърхностни води, включени в приложение V, т.е. реки, езера, преходни води и крайбрежни води. В него са отразени, доколкото е възможно, стойностите на тези качествени елементи, като същевременно се отчита неизбежното въздействие на физическите условия, произтичащи от изкуствените или силно модифицираните характеристики на съответния воден обект — например канал или пристанище. Всичко това означава, че като референтна концепция „екологичен потенциал“ е много тясно свързана с „екологично състояние“. |
| --- | --- |

138.

Определението за „добър екологичен потенциал“ също съдържа позоваване на приложение V и се отнася до изкуствени или силно модифицирани водни обекти. По-конкретно, в приложение V, т. 1.2.5 са дадени определения за максимален, добър и среден екологичен потенциал на силно модифицирани или изкуствени водни обекти, като се прилагат същите качествени елементи, които се използват за екологичното състояние на най-добре съответстващите други сравними повърхностни води, включени в приложение V, т.е. реки, езера, преходни води и крайбрежни води. В него са отразени, доколкото е възможно, стойностите на тези качествени елементи, като същевременно се отчита неизбежното въздействие на физическите условия, произтичащи от изкуствените или силно модифицираните характеристики на съответния воден обект — например канал или пристанище. Всичко това означава, че като референтна концепция „екологичен потенциал“ е много тясно свързана с „екологично състояние“.

| 139. | От определението за „добро химично състояние на повърхностните води“ може да се направи извод, че за повърхностните води „химично състояние“ се отнася до концентрациите на химични замърсители. След приемането на Директивата относно екологичната отговорност бяха приети конкретни мерки, които се отнасят до химичното състояние на повърхностните води. По-конкретно, по силата на член 16 от Рамковата директива за водите беше приета Директива 2008/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. за определяне на стандарти за качество на околната среда в областта на политиката за водите, за изменение и последваща отмяна на директиви 82/176/ЕИО, 83/513/ЕИО, 84/156/ЕИО, 84/491/ЕИО 86/280/ЕИО на Съвета и за изменение на Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (143) („Директива за стандартите за качество на околната среда или ДСКОС“), изменена (144). Освен всичко друго с нея се установяват стандарти за качество за приоритетни (опасни) вещества (145) в повърхностните води. |
| --- | --- |

139.

От определението за „добро химично състояние на повърхностните води“ може да се направи извод, че за повърхностните води „химично състояние“ се отнася до концентрациите на химични замърсители. След приемането на Директивата относно екологичната отговорност бяха приети конкретни мерки, които се отнасят до химичното състояние на повърхностните води. По-конкретно, по силата на член 16 от Рамковата директива за водите беше приета Директива 2008/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. за определяне на стандарти за качество на околната среда в областта на политиката за водите, за изменение и последваща отмяна на директиви 82/176/ЕИО, 83/513/ЕИО, 84/156/ЕИО, 84/491/ЕИО 86/280/ЕИО на Съвета и за изменение на Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (143

144

145

| 140. | И определението за „добро химично състояние на подземните води“, и определението за „количествено състояние“ се отнасят до „подземен воден обект“ — термин, за който има отделно определение (виж каре 10 по-горе). |
| --- | --- |

140.

И определението за „добро химично състояние на подземните води“, и определението за „количествено състояние“ се отнасят до „подземен воден обект“ — термин, за който има отделно определение (виж каре 10 по-горе).

| 141. | От определението за „добро химично състояние на подземните води“ може да се направи извод, че за подземните води „химично състояние“ се отнася до концентрациите на химични замърсители, както и до проводимостта. Проводимостта се отнася до солени води или други интрузии (146). По силата на член 17 от Рамковата директива за водите беше приета Директива 2006/118/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. за опазване на подземните води от замърсяване и влошаване на състоянието им (147) („Директива за подземните води“). В нея освен всичко друго се установяват стандарти на Съюза за концентрациите на нитрати и пестициди в подземните води (148), както и задължение за държавите членки да приемат национални прагови стойности за редица други замърсители, изброени в приложението към директивата. |
| --- | --- |

141.

От определението за „добро химично състояние на подземните води“ може да се направи извод, че за подземните води „химично състояние“ се отнася до концентрациите на химични замърсители, както и до проводимостта. Проводимостта се отнася до солени води или други интрузии (146

147

148

Оценка на сериозните неблагоприятни въздействия

Оценка на сериозните неблагоприятни въздействия

Обстоятелства

Обстоятелства

| 142. | За разлика от щетите на защитени видове и природни местообитания, от член 3, параграф 1, буква а) следва, че Директивата относно екологичната отговорност се прилага само за екологични щети, причинени от някоя от трудовите дейности, изброени в приложение III. Няколко от тези трудови дейности, като каптиране на вода и построяване на бент (149) и изливането или впръскването на замърсители (150), са от особено значение за водите. Някои от тях са регламентирани съгласно Рамковата директива за водите. |
| --- | --- |

142.

За разлика от щетите на защитени видове и природни местообитания, от член 3, параграф 1, буква а) следва, че Директивата относно екологичната отговорност се прилага само за екологични щети, причинени от някоя от трудовите дейности, изброени в приложение III. Няколко от тези трудови дейности, като каптиране на вода и построяване на бент (149

150

Контекст

Контекст

| 143. | За целите на оценката на значимостта на дадена щета чрез позоваване на петте референтни концепции, трябва да бъдат разграничавани следните класове и категории „води“:






  — | Подземни води, |
| --- | --- | --- |

143.

За целите на оценката на значимостта на дадена щета чрез позоваване на петте референтни концепции, трябва да бъдат разграничавани следните класове и категории „води“:

—

Подземни води,

| — | Реки, |
| --- | --- |

—

Реки,

| — | Езера, |
| --- | --- |

—

Езера,

| — | Преходни води, |
| --- | --- |

—

Преходни води,

| — | Крайбрежни води; териториални води, |
| --- | --- |

—

Крайбрежни води; териториални води,

| — | Изкуствени и силно модифицирани водни обекти. |
| --- | --- |

—

Изкуствени и силно модифицирани водни обекти.

| 144. | Както вече беше отбелязано, е полезно да се прави принципна разлика между щета, която засяга подземни води, и щета, която засяга повърхностни води, тъй като петте референтни концепции са съгласувани с тази принципна разлика. Възможно е неблагоприятни ефекти да засегнат както подземни, така и повърхностни води и повече от една категория повърхностни води, но в този случай щетата ще трябва да бъде оценена по отношение на всеки приложим клас или всяка приложима категория води. Това е така, защото референтните концепции и съответните качествени елементи варират в зависимост от класа или категорията води. Така например за щета, която засяга повърхностни води, референтните концепции за „екологично състояние“ и „екологичен потенциал“ налагат позоваване на различните категории повърхностни води, посочени в последния параграф. |
| --- | --- |

144.

Както вече беше отбелязано, е полезно да се прави принципна разлика между щета, която засяга подземни води, и щета, която засяга повърхностни води, тъй като петте референтни концепции са съгласувани с тази принципна разлика. Възможно е неблагоприятни ефекти да засегнат както подземни, така и повърхностни води и повече от една категория повърхностни води, но в този случай щетата ще трябва да бъде оценена по отношение на всеки приложим клас или всяка приложима категория води. Това е така, защото референтните концепции и съответните качествени елементи варират в зависимост от класа или категорията води. Така например за щета, която засяга повърхностни води, референтните концепции за „екологично състояние“ и „екологичен потенциал“ налагат позоваване на различните категории повърхностни води, посочени в последния параграф.

| 145. | Също така трябва да бъде взета предвид и свързаността на различните водни обекти. Едно химично замърсяване може да премине през различни класове и категории води, например когато разлив на химикали в река впоследствие замърси езеро. |
| --- | --- |

145.

Също така трябва да бъде взета предвид и свързаността на различните водни обекти. Едно химично замърсяване може да премине през различни класове и категории води, например когато разлив на химикали в река впоследствие замърси езеро.

| 146. | Концепцията „щети на водите“ се отнася до сериозни неблагоприятни въздействия върху състоянието на водите, както е определено в Рамковата директива за водите. Важно е обаче да се има предвид, че понятието „щети“ в член 2, параграф 2 от Директивата относно екологичната отговорност обхваща не само подлежащи на измерване неблагоприятни изменения на водите, но и измеримо нарушение на услугите, които предоставят водите. Следователно неблагоприятните ефекти, обхванати от категорията за екологични щети „щети на водите“, включват не само подлежащи на измерване промени във водите, но и измеримо нарушение на услугите, които предоставят водите. Това се потвърждава от текста на приложение II, т. 1 към Директивата относно екологичната отговорност, който се отнася както до природни ресурси, така и до природни услуги, когато се разглежда отстраняването на щети на водите, защитените видове и природните местообитания. От друга страна, както бе посочено преди, понятието за „щети“ не е самостоятелно и трябва да се тълкува в светлината на определението за „екологични щети“ — и по-конкретна за „щети на водите“. Следователно нарушението на услугите, които предоставят водите, трябва да бъде съпроводено със сериозни неблагоприятни въздействия върху състоянието на разглежданите води. |
| --- | --- |

146.

Концепцията „щети на водите“ се отнася до сериозни неблагоприятни въздействия върху състоянието на водите, както е определено в Рамковата директива за водите. Важно е обаче да се има предвид, че понятието „щети“ в член 2, параграф 2 от Директивата относно екологичната отговорност обхваща не само подлежащи на измерване неблагоприятни изменения на водите, но и измеримо нарушение на услугите, които предоставят водите. Следователно неблагоприятните ефекти, обхванати от категорията за екологични щети „щети на водите“, включват не само подлежащи на измерване промени във водите, но и измеримо нарушение на услугите, които предоставят водите. Това се потвърждава от текста на приложение II, т. 1 към Директивата относно екологичната отговорност, който се отнася както до природни ресурси, така и до природни услуги, когато се разглежда отстраняването на щети на водите, защитените видове и природните местообитания. От друга страна, както бе посочено преди, понятието за „щети“ не е самостоятелно и трябва да се тълкува в светлината на определението за „екологични щети“ — и по-конкретна за „щети на водите“. Следователно нарушението на услугите, които предоставят водите, трябва да бъде съпроводено със сериозни неблагоприятни въздействия върху състоянието на разглежданите води.

| 147. | Щетите на водите могат да включват загуба на услуги за защитени видове и природни местообитания. Така например даден защитен вид може да зависи от река с конкретни хидроморфологични условия. |
| --- | --- |

147.

Щетите на водите могат да включват загуба на услуги за защитени видове и природни местообитания. Така например даден защитен вид може да зависи от река с конкретни хидроморфологични условия.

| 148. | Щетите на водите могат да включват също така загуба на услуги в полза на обществото. Загубата на услуги може да засяга голям или малък брой хора, дори отделни лица. |
| --- | --- |

148.

Щетите на водите могат да включват също така загуба на услуги в полза на обществото. Загубата на услуги може да засяга голям или малък брой хора, дори отделни лица.

| 149. | Някои услуги, като снабдяването с питейна вода и осигуряването на чисти води за къпане, имат важно здравно измерение. Така например вредоносно събитие може да замърси източник на питейна вода, като го направи опасен за използване за питейни нужди. |
| --- | --- |

149.

Някои услуги, като снабдяването с питейна вода и осигуряването на чисти води за къпане, имат важно здравно измерение. Така например вредоносно събитие може да замърси източник на питейна вода, като го направи опасен за използване за питейни нужди.

| 150. | Рамковата директива за водите съдържа разпоредби за регистър на защитените територии (151), който може да е подходящ за целите на установяване на определени приложими услуги и нарушения. Защитените територии включват наред с другото и териториите, определени за водочерпене за човешка консумация; териториите, определени за такива с цел опазване на икономически значими водни видове; водни обекти, определени като води за рекреация, включително определените като зони за къпане; и зони, определени като чувствителни с цел опазване на местообитания или видове, при които поддръжката или подобряването на състоянието на водите е важен фактор за опазването им, включително съответните обекти по „Натура 2000“, определени съгласно Директивите за опазване на природата. |
| --- | --- |

150.

Рамковата директива за водите съдържа разпоредби за регистър на защитените територии (151

| 151. | В контекста на Рамковата директива за водите петте референтни концепции се отнасят до разграничени водни обекти и се използват в тази рамка, за да се установи дали водните обекти са в добро състояние (или с потенциал), или за онези, които не са в добро състояние — да се оцени несъответствието с доброто състояние и да се определят подходящи мерки за отстраняване на това несъответствие. Съгласно Рамковата директива за водите състоянието на водните обекти се оценява на базата на програми за мониторинг и се преразглежда на всеки шест години. В контекста на Директивата относно екологичната отговорност е важно да се вземе предвид нейното конкретно съдържание и необходимостта от възможност за по-краткосрочно установяване на сериозно неблагоприятно въздействие върху състоянието на водните обекти, както е определено в Рамковата директива за водите. Във връзка с това изразът „който има сериозно неблагоприятно въздействие върху... състоянието“ не трябва да се смесва с влошаване на състоянието или промяна в състоянието съгласно Рамковата директива за водите (макар да може да ги включва). Изразът трябва да се тълкува в светлината на целта на Директивата относно екологичната отговорност и на концепцията за „щета“, т.е. трябва да се вземат предвид понятията за (подлежащи на измерване) неблагоприятни промени във водите и за измеримо нарушение на услугите, които предоставят водите. Следователно при тълкуването и използването на петте референтни концепции за оценяване и определяне на значимостта на действителните щети на водите трябва да се вземат предвид особеностите на Директивата относно екологичната отговорност:






  — | Както бе отбелязано по-горе, в член 2, параграф 1, точка б) от Директивата относно екологичната отговорност определението за „води“ е, че те означават всички води в обхвата на Директива 2000/60/ЕО; |
| --- | --- | --- |

151.

В контекста на Рамковата директива за водите петте референтни концепции се отнасят до разграничени водни обекти и се използват в тази рамка, за да се установи дали водните обекти са в добро състояние (или с потенциал), или за онези, които не са в добро състояние — да се оцени несъответствието с доброто състояние и да се определят подходящи мерки за отстраняване на това несъответствие. Съгласно Рамковата директива за водите състоянието на водните обекти се оценява на базата на програми за мониторинг и се преразглежда на всеки шест години. В контекста на Директивата относно екологичната отговорност е важно да се вземе предвид нейното конкретно съдържание и необходимостта от възможност за по-краткосрочно установяване на сериозно неблагоприятно въздействие върху състоянието на водните обекти, както е определено в Рамковата директива за водите. Във връзка с това изразът „който има сериозно неблагоприятно въздействие върху... състоянието“ не трябва да се смесва с влошаване на състоянието или промяна в състоянието съгласно Рамковата директива за водите (макар да може да ги включва). Изразът трябва да се тълкува в светлината на целта на Директивата относно екологичната отговорност и на концепцията за „щета“, т.е. трябва да се вземат предвид понятията за (подлежащи на измерване) неблагоприятни промени във водите и за измеримо нарушение на услугите, които предоставят водите. Следователно при тълкуването и използването на петте референтни концепции за оценяване и определяне на значимостта на действителните щети на водите трябва да се вземат предвид особеностите на Директивата относно екологичната отговорност:

—

Както бе отбелязано по-горе, в член 2, параграф 1, точка б) от Директивата относно екологичната отговорност определението за „води“ е, че те означават всички води в обхвата на Директива 2000/60/ЕО;

| — | Нарушението на услугите, които предоставят водите като природен ресурс, може да се отнася до по-ограничени водни участъци от тези, съставляващи водните обекти, разграничавани съгласно Рамковата директива за водите. Така например в резултат от замърсяване на единична точка на водочерпене може да има нарушаване на снабдяването с вода, предназначена за консумация от хора; |
| --- | --- |

—

Нарушението на услугите, които предоставят водите като природен ресурс, може да се отнася до по-ограничени водни участъци от тези, съставляващи водните обекти, разграничавани съгласно Рамковата директива за водите. Така например в резултат от замърсяване на единична точка на водочерпене може да има нарушаване на снабдяването с вода, предназначена за консумация от хора;

| — | Що се отнася до неблагоприятните промени в природни ресурси (да се прави разлика с нарушение на услугите, свързани с природен ресурс), действителната зона, където се явяват неблагоприятни промени, може да не се вмества напълно в границите на единичен разграничен воден обект, а да включва части от няколко или да засяга само част от воден обект; |
| --- | --- |

—

Що се отнася до неблагоприятните промени в природни ресурси (да се прави разлика с нарушение на услугите, свързани с природен ресурс), действителната зона, където се явяват неблагоприятни промени, може да не се вмества напълно в границите на единичен разграничен воден обект, а да включва части от няколко или да засяга само част от воден обект;

| — | В контекста на Рамковата директива за водите въздействия върху част от воден обект са разгледани от Съда по дело C-535/18, IL и др. срещу Land Nordrhein-Westfalen, което се отнася до риска от химическо замърсяване на подземни води, произтичащ от строителството на магистрален път. Съдът отбелязва, че превишаване само в един пункт за мониторинг би означавало влошаване на химичното състояние на съществена част от водния обект, дори ако е възможно подземният воден обект като цяло да се класифицира като намиращ се в добро химично състояние на базата на член 4, параграф 2, буква в) от Директива 2006/118/EО, т.е. при отчитане, [inter alia] когато е приложимо, на размера на засегнатия подземен воден обект. Освен това Съдът подчертава, че превишаването на някоя от праговите стойности в кой да е пункт за мониторинг трябва да се смята за влошаване на химичното състояние по смисъла на член 4, параграф 1, буква б), подточка i) от Рамковата директива за водите (152), което изисква действия по силата на Директивата за подземните води и Рамковата директива за водите. Това показва, че прилагането на Директивата относно екологичната отговорност на равнища, различни от воден обект в неговата цялост, не би противоречало на възприетия подход за прилагане на Рамковата директива за водите и Директивата за подземните води сами по себе си. |
| --- | --- |

—

В контекста на Рамковата директива за водите въздействия върху част от воден обект са разгледани от Съда по дело C-535/18, IL и др. срещу Land Nordrhein-Westfalen, което се отнася до риска от химическо замърсяване на подземни води, произтичащ от строителството на магистрален път. Съдът отбелязва, че превишаване само в един пункт за мониторинг би означавало влошаване на химичното състояние на съществена част от водния обект, дори ако е възможно подземният воден обект като цяло да се класифицира като намиращ се в добро химично състояние на базата на член 4, параграф 2, буква в) от Директива 2006/118/EО, т.е. при отчитане, [inter alia] когато е приложимо, на размера на засегнатия подземен воден обект. Освен това Съдът подчертава, че превишаването на някоя от праговите стойности в кой да е пункт за мониторинг трябва да се смята за влошаване на химичното състояние по смисъла на член 4, параграф 1, буква б), подточка i) от Рамковата директива за водите (152), което изисква действия по силата на Директивата за подземните води и Рамковата директива за водите. Това показва, че прилагането на Директивата относно екологичната отговорност на равнища, различни от воден обект в неговата цялост, не би противоречало на възприетия подход за прилагане на Рамковата директива за водите и Директивата за подземните води сами по себе си.

IL и др. срещу Land Nordrhein-Westfalen,

inter alia

152

| 152. | Предвид това обстоятелствата при конкретно вредоносно събитие може да направят уместно прилагането на Директивата относно екологичната отговорност на равнището на цял разграничен воден обект. Така например разлив на токсично вещество може да засегне отделно езеро в неговата цялост. Или за целите на количественото състояние подземен воден обект може да функционира като отделна хидроложка единица и елементите на състоянието, съответстващи на тази категория състояние, може да трябва да се оценяват по отношение на целия подземен воден обект. Освен това повечето съществуващи знания за разглежданите води може да са на равнището на разграничени водни обекти, като се има предвид, че мониторингът съгласно Рамковата директива за водите е организиран по отношение на такива обекти. |
| --- | --- |

152.

Предвид това обстоятелствата при конкретно вредоносно събитие може да направят уместно прилагането на Директивата относно екологичната отговорност на равнището на цял разграничен воден обект. Така например разлив на токсично вещество може да засегне отделно езеро в неговата цялост. Или за целите на количественото състояние подземен воден обект може да функционира като отделна хидроложка единица и елементите на състоянието, съответстващи на тази категория състояние, може да трябва да се оценяват по отношение на целия подземен воден обект. Освен това повечето съществуващи знания за разглежданите води може да са на равнището на разграничени водни обекти, като се има предвид, че мониторингът съгласно Рамковата директива за водите е организиран по отношение на такива обекти.

Насоченост и извършване на оценката

Насоченост и извършване на оценката

| 153. | Както при щети, причинени на защитени видове и природни местообитания, значимостта на неблагоприятните ефекти вследствие на щети на водите трябва да се оценяват, като се има предвид изходното състояние. Изразът „изходно състояние“ не е конкретно посочен в определението за щети на водите. Както може да се види от каре 4 по-горе обаче, определението за „изходно състояние“ обхваща всички природни ресурси и услуги. Освен това изходното състояние е посочено в приложение II, т. 1 в контекста както на щети на водите, така и на щети, причинени на защитени видове и природни местообитания. |
| --- | --- |

153.

Както при щети, причинени на защитени видове и природни местообитания, значимостта на неблагоприятните ефекти вследствие на щети на водите трябва да се оценяват, като се има предвид изходното състояние. Изразът „изходно състояние“ не е конкретно посочен в определението за щети на водите. Както може да се види от каре 4 по-горе обаче, определението за „изходно състояние“ обхваща всички природни ресурси и услуги. Освен това изходното състояние е посочено в приложение II, т. 1 в контекста както на щети на водите, така и на щети, причинени на защитени видове и природни местообитания.

| 154. | От определението за „изходно състояние“ следва, че оценката на значимостта трябва да е свързана със зона или зони във водите със сериозно неблагоприятно въздействие и че трябва да включва сравнение между състоянието на тази зона или тези зони преди и след настъпването на вредоносното събитие. |
| --- | --- |

154.

От определението за „изходно състояние“ следва, че оценката на значимостта трябва да е свързана със зона или зони във водите със сериозно неблагоприятно въздействие и че трябва да включва сравнение между състоянието на тази зона или тези зони преди

след

| 155. | В Рамковата директива за водите се изисква повърхностните и подземните водни обекти да се класифицират в различни категории според състоянието си в съответствие с приложение V към тази директива. Класифицирането е свързано с елементи на състоянието, които трябва да бъдат основата както за оценка на изходното състояние, така и за измерване на неблагоприятните промени или възможните неблагоприятни промени и нарушението на услуги съгласно Директивата относно екологичната отговорност. Следователно класификацията, вече извършена съгласно приложение V към Рамковата директива за водите, може да помогне за установяване на състоянието на зоната или зоните във води с неблагоприятно въздействие от настъпването на вредоносно събитие. „Най-добрата налична информация“ обаче не е обвързана изключително с информацията, произтичаща от прилагането на Рамковата директива за водите. |
| --- | --- |

155.

В Рамковата директива за водите се изисква повърхностните и подземните водни обекти да се класифицират в различни категории според състоянието си в съответствие с приложение V към тази директива. Класифицирането е свързано с елементи на състоянието, които трябва да бъдат основата както за оценка на изходното състояние, така и за измерване на неблагоприятните промени или възможните неблагоприятни промени и нарушението на услуги съгласно Директивата относно екологичната отговорност. Следователно класификацията, вече извършена съгласно приложение V към Рамковата директива за водите, може да помогне за установяване на състоянието на зоната или зоните във води с неблагоприятно въздействие от настъпването на вредоносно събитие. „Най-добрата налична информация“ обаче не е обвързана изключително с информацията, произтичаща от прилагането на Рамковата директива за водите.

| 156. | Ако вземем една приложима категория повърхностни води, реките, категориите за екологично състояние са отлично, добро, средно, недобро и лошо (153). |
| --- | --- |

156.

Ако вземем една приложима категория повърхностни води, реките, категориите за екологично състояние са отлично, добро, средно, недобро и лошо (153

| 157. | За реки, класифицирани като такива с отлично, добро и средно екологично състояние, в Рамковата директива за водите е предоставен подробен набор от описания, отговарящи на няколко от различните елементи на състоянието:






  — | За биологичните качествени елементи има описания на следните елементи: фитопланктон; макрофити и фитобентос; безгръбначна бентосна фауна; и рибна фауна, |
| --- | --- | --- |

157.

За реки, класифицирани като такива с отлично, добро и средно екологично състояние, в Рамковата директива за водите е предоставен подробен набор от описания, отговарящи на няколко от различните елементи на състоянието:

—

За биологичните качествени елементи има описания на следните елементи: фитопланктон; макрофити и фитобентос; безгръбначна бентосна фауна; и рибна фауна,

| — | За хидроморфологичните качествени елементи има описания на следните елементи: хидроложки режим; непрекъснатост на реката; морфологични условия, |
| --- | --- |

—

За хидроморфологичните качествени елементи има описания на следните елементи: хидроложки режим; непрекъснатост на реката; морфологични условия,

| — | За физико-химичните качествени елементи има описания на следните елементи: общи условия; специфични синтетични замърсители; специфични несинтетични замърсители. |
| --- | --- |

—

За физико-химичните качествени елементи има описания на следните елементи: общи условия; специфични синтетични замърсители; специфични несинтетични замърсители.

| 158. | Що се отнася до подземните води, за референтната концепция „количествено състояние“ има само един елемент на състоянието, а именно „ниво на подземните води“. Подробното определение за него е формулирано, както следва: „Нивото на подземните води в подземния воден обект е такова, че наличните ресурси на подземните води не се надвишават от дългосрочната средна годишна стойност на водочерпенето. Съответно нивото на подземните води не е обект на антропогенни изменения, които биха довели до:






  — | невъзможност да се достигнат екологичните цели по член 4 за свързаните повърхностни води, |
| --- | --- | --- |

158.

Що се отнася до подземните води, за референтната концепция „количествено състояние“ има само един елемент на състоянието, а именно „ниво на подземните води“. Подробното определение за него е формулирано, както следва: „Нивото на подземните води в подземния воден обект е такова, че наличните ресурси на подземните води не се надвишават от дългосрочната средна годишна стойност на водочерпенето. Съответно нивото на подземните води не е обект на антропогенни изменения, които биха довели до:

—

невъзможност да се достигнат екологичните цели по член 4 за свързаните повърхностни води,

| — | всякакво значимо влошаване в състоянието на тези води, |
| --- | --- |

—

всякакво значимо влошаване в състоянието на тези води,

| — | всякакви значими увреди за земните екосистеми, зависими директно от подземния воден обект, |
| --- | --- |

—

всякакви значими увреди за земните екосистеми, зависими директно от подземния воден обект,

и изменения в посоката на потока, произтичащи от промени в нивото, които могат да възникнат временно или постоянно в пространствено ограничена област, но не предизвикват солени води или други интрузии и не са показателни за устойчива и ясно определена антропогенно предизвикана тенденция за посоката на потока, която да доведе до такива интрузии.“ (154)

154

| 159. | За референтната концепция химично състояние на подземните води има два вида елементи на състоянието, а именно „общи“ и „проводимост“, за които в Рамковата директива за водите са дадени подробни описания. Определението за елемента на състоянието „общи“ е формулирано, както следва: „Химическият състав на подземния воден обект е такъв, че концентрациите на замърсители:






  — | както е посочено по-долу, не показват ефект на солени води или други интрузии |
| --- | --- | --- |

159.

За референтната концепция химично състояние на подземните води има два вида елементи на състоянието, а именно „общи“ и „проводимост“, за които в Рамковата директива за водите са дадени подробни описания. Определението за елемента на състоянието „общи“ е формулирано, както следва: „Химическият състав на подземния воден обект е такъв, че концентрациите на замърсители:

—

както е посочено по-долу, не показват ефект на солени води или други интрузии

| — | не надвишават качествените стандарти, приложими съобразно съответното законодателство на Общността в съответствие с член 17 |
| --- | --- |

—

не надвишават качествените стандарти, приложими съобразно съответното законодателство на Общността в съответствие с член 17

| — | не са такива, че да доведат до невъзможност за достигане на екологичните цели, определени в член 4 за свързаните повърхностни води, нито пък до значително намаляване на екологичното или химично качество на такива обекти, нито до значими увреди на земните екосистеми, директно зависещи от подземния воден обект“. |
| --- | --- |

—

не са такива, че да доведат до невъзможност за достигане на екологичните цели, определени в член 4 за свързаните повърхностни води, нито пък до значително намаляване на екологичното или химично качество на такива обекти, нито до значими увреди на земните екосистеми, директно зависещи от подземния воден обект“.

| 160. | Както може да се установи от определението за елемента на състоянието „общи“, който се отнася до химичното състояние на подземните води, в описанието на добро химично състояние са налице допълнителни препратки. Както вече бе отбелязано по-горе, в съответствие с член 17 от Рамковата директива за водите има препратка към стандартите за качество съгласно друго законодателство — а в Директивата за подземните води съответно са установени стандарти за нитрати и пестициди, както и задължение за държавите членки да установят прагови стойности на национално ниво за редица други замърсители, изброени в част A от приложение II към нея. |
| --- | --- |

160.

Както може да се установи от определението за елемента на състоянието „общи“, който се отнася до химичното състояние на подземните води, в описанието на добро химично състояние са налице допълнителни препратки. Както вече бе отбелязано по-горе, в съответствие с член 17 от Рамковата директива за водите има препратка към стандартите за качество съгласно друго законодателство — а в Директивата за подземните води съответно са установени стандарти за нитрати и пестициди, както и задължение за държавите членки да установят прагови стойности на национално ниво за редица други замърсители, изброени в част A от приложение II към нея.

| 161. | При оценката на изходното състояние и измерването на неблагоприятните промени са потенциално приложими всички посочени по-горе елементи (и съответните елементи за други категории води). Характерът на последствията от щетите — т.е. дали имат добавъчен характер, или свързан с изваждане, с извличане или с разрушаване, както е посочено в параграф 18 по-горе — трябва да покаже, какъв е обхватът на елементите на състоянието, които е вероятно да са приложими. |
| --- | --- |

161.

При оценката на изходното състояние и измерването на неблагоприятните промени са потенциално приложими всички посочени по-горе елементи (и съответните елементи за други категории води). Характерът на последствията от щетите — т.е. дали имат добавъчен характер, или свързан с изваждане, с извличане или с разрушаване, както е посочено в параграф 18 по-горе — трябва да покаже, какъв е обхватът на елементите на състоянието, които е вероятно да са приложими.

| 162. | Различният характер на тези елементи на състоянието, както и възможните разнообразни услуги, които предоставя водният обект, води до различен обхват на техниките и методологиите за оценка и измерване както на изходното състояние, така и на неблагоприятните промени и нарушението. Те могат да включват например химични анализи, оценка на местообитанията, измервания на токсичността и биологични индикатори. При оценката на изходното състояние трябва да се вземе предвид вече свършената работа за целите на класификацията и мониторинга съгласно Рамковата директива за водите. В случаите, когато за целите на оценката на изходното състояние на зоните във води с неблагоприятно въздействие не съществуват данни от мониторинг, би могло да се извърши екстраполиране на данните, налични за други подобни зони във води, или на данните от други общи референтни източници. |
| --- | --- |

162.

Различният характер на тези елементи на състоянието, както и възможните разнообразни услуги, които предоставя водният обект, води до различен обхват на техниките и методологиите за оценка и измерване както на изходното състояние, така и на неблагоприятните промени и нарушението. Те могат да включват например химични анализи, оценка на местообитанията, измервания на токсичността и биологични индикатори. При оценката на изходното състояние трябва да се вземе предвид вече свършената работа за целите на класификацията и мониторинга съгласно Рамковата директива за водите. В случаите, когато за целите на оценката на изходното състояние на зоните във води с неблагоприятно въздействие не съществуват данни от мониторинг, би могло да се извърши екстраполиране на данните, налични за други подобни зони във води, или на данните от други общи референтни източници.

| 163. | По отношение на нарушението на услуги, свързани с природен ресурс, трябва да се вземат предвид такива услуги, при които е очевидно, че вредоносно събитие е оказало сериозно неблагоприятно въздействие върху състоянието на водния обект. Например в обхвата на понятието щети на водите съгласно Директивата относно екологичната отговорност ще попадне случай, при който вредоносно събитие замърсява защитен повърхностен питеен водоизточник в езеро, като същевременно оказва сериозно неблагоприятно въздействие върху екологичното или химичното състояние на езерото. В този случай, при положение че вредоносното събитие е едно и също, не е нужно последствията от щетите, причиняващи нарушение на услугата, да са идентични с последствията от щетите, оказващи сериозно неблагоприятно въздействие върху състоянието. Ако вредоносното събитие представлява например разлив на отпадъчни води, последствията от щетите, които се отнасят до нарушение на услугата за предоставяне на питейна вода, могат да се състоят във въвеждането на микроорганизми в питейния водоизточник, докато последствията от щетите, които оказват сериозно неблагоприятно въздействие на състоянието, могат да се състоят във въвеждането на биогенни елементи. |
| --- | --- |

163.

По отношение на нарушението на услуги, свързани с природен ресурс, трябва да се вземат предвид такива услуги, при които е очевидно, че вредоносно събитие е оказало сериозно неблагоприятно въздействие върху състоянието на водния обект. Например в обхвата на понятието щети на водите съгласно Директивата относно екологичната отговорност ще попадне случай, при който вредоносно събитие замърсява защитен повърхностен питеен водоизточник в езеро, като същевременно оказва сериозно неблагоприятно въздействие върху екологичното или химичното състояние на езерото. В този случай, при положение че вредоносното събитие е едно и също, не е нужно последствията от щетите, причиняващи нарушение на услугата, да са идентични с последствията от щетите, оказващи сериозно неблагоприятно въздействие върху състоянието. Ако вредоносното събитие представлява например разлив на отпадъчни води, последствията от щетите, които се отнасят до нарушение на услугата за предоставяне на питейна вода, могат да се състоят във въвеждането на микроорганизми в питейния водоизточник, докато последствията от щетите, които оказват сериозно неблагоприятно въздействие на състоянието, могат да се състоят във въвеждането на биогенни елементи.

| 164. | Освен това обхватът на нарушението на услугите може да не зависи единствено от определението за „щета“. Може да са от значение специфичните цели, определени за защитените територии, включени в регистъра на защитените територии съгласно Рамковата директива за водите. Определенията за добро количествено състояние на подземните води и добро химично състояние на подземните води съгласно Рамковата директива за водите включват ясна препратка към условията за предотвратяване на невъзможност за достигане на екологичните цели, посочени в член 4 от същата директива по отношение на свързаните повърхностни води. Тези цели включват цели за защитените територии съгласно член 4, параграф 1, буква в) от Рамковата директива за водите. По отношение на замърсяване на подземните води, което евентуално оказва въздействие върху качеството на питейната вода, в Директивата за подземните води допълнително се въвежда задължение за оценка на химичното състояние на подземните води, като се отчита рискът от замърсителите в подземното водно тяло по отношение на качеството на извличаната вода за консумация от човека (155). В допълнение, член 7, параграф 3 от Рамковата директива за водите съдържа разпоредба, съгласно която държавите членки трябва да осигурят съответното опазване за водни обекти, използвани за черпене на питейна вода, с цел да се избегне влошаването на тяхното качество в случай на намаляване нивото на пречистване, изискуемо за производството на питейна вода. С оглед на изложеното, като се вземат предвид определението за „щети“ и специфичните цели и допълнителните изисквания, установени съгласно Рамковата директива за водите и Директивата за подземните води за осигуряване на добро състояние на подземните водни обекти, използвани за черпене на питейна вода, може да се заключи, че вредоносни събития, които водят до необходимост от по-високо ниво на пречистване, за да се отговори на изискванията съгласно Директивата за питейната вода, могат да попаднат в обхвата на понятието щети на водите съгласно Директивата относно екологичната отговорност (156). |
| --- | --- |

164.

Освен това обхватът на нарушението на услугите може да не зависи единствено от определението за „щета“. Може да са от значение специфичните цели, определени за защитените територии, включени в регистъра на защитените територии съгласно Рамковата директива за водите. Определенията за добро количествено състояние на подземните води и добро химично състояние на подземните води съгласно Рамковата директива за водите включват ясна препратка към условията за предотвратяване на невъзможност за достигане на екологичните цели, посочени в член 4 от същата директива по отношение на свързаните повърхностни води. Тези цели включват цели за защитените територии съгласно член 4, параграф 1, буква в) от Рамковата директива за водите. По отношение на замърсяване на подземните води, което евентуално оказва въздействие върху качеството на питейната вода, в Директивата за подземните води допълнително се въвежда задължение за оценка на химичното състояние на подземните води, като се отчита рискът от замърсителите в подземното водно тяло по отношение на качеството на извличаната вода за консумация от човека (155

156

| 165. | Все пак няма ограничения. Така например е възможно вредоносно събитие да доведе до въвеждането на микроорганизми в зони от повърхностни води. Макар че това може да доведе до нарушение на услугата предоставяне на питейна вода, вредоносното събитие ще попадне извън обхвата на понятието щети на водите, освен ако може да се докаже, че то също така ще окаже неблагоприятно въздействие върху някой елемент на състоянието. Такова въвеждане на микроорганизми обаче понякога може да попадне в обхвата на понятието щети на почвата (вж. раздела в тези насоки, в който се разглеждат щети на почвата). |
| --- | --- |

165.

Все пак няма ограничения. Така например е възможно вредоносно събитие да доведе до въвеждането на микроорганизми в зони от повърхностни води. Макар че това може да доведе до нарушение на услугата предоставяне на питейна вода, вредоносното събитие ще попадне извън обхвата на понятието щети на водите, освен ако може да се докаже, че то също така ще окаже неблагоприятно въздействие върху някой елемент на състоянието. Такова въвеждане на микроорганизми обаче понякога може да попадне в обхвата на понятието щети на почвата (вж. раздела в тези насоки, в който се разглеждат щети на почвата).

| 166. | При оценката и измерването на изходното състояние и на всякакви промени и нарушения може да се окаже необходимо да се вземат предвид последствия от щети, които оказват въздействие в продължение на много дълъг период. Така например оператор, извършващ в днешно време трудова дейност, при която се изливат замърсители във воден обект, може да е вършил това непрекъснато в продължение на време, включващо периода отпреди 30 април 2007 г. (виж параграф 24 по-горе). В резултат някои щети (например под формата на замърсени седименти в река) може да предшестват датата, от която започва изпълнението на Директивата относно екологичната отговорност. Последващи щети обаче евентуално ще попаднат в обхвата ѝ; например операторът може да е в нарушение на някое изискване в разрешението, приложимо след 30 април 2007 г. При тези обстоятелства за целите на оценката на изходното състояние и за измерването на неблагоприятните промени и нарушенията ще е необходимо да се разграничат последващата щета и по-ранната щета. |
| --- | --- |

166.

При оценката и измерването на изходното състояние и на всякакви промени и нарушения може да се окаже необходимо да се вземат предвид последствия от щети, които оказват въздействие в продължение на много дълъг период. Така например оператор, извършващ в днешно време трудова дейност, при която се изливат замърсители във воден обект, може да е вършил това непрекъснато в продължение на време, включващо периода отпреди 30 април 2007 г. (виж параграф 24 по-горе). В резултат някои щети (например под формата на замърсени седименти в река) може да предшестват датата, от която започва изпълнението на Директивата относно екологичната отговорност. Последващи щети обаче евентуално ще попаднат в обхвата ѝ; например операторът може да е в нарушение на някое изискване в разрешението, приложимо след 30 април 2007 г. При тези обстоятелства за целите на оценката на изходното състояние и за измерването на неблагоприятните промени и нарушенията ще е необходимо да се разграничат последващата щета и по-ранната щета.

Определяне на значимостта

Определяне на значимостта

| 167. | Дадени неблагоприятни ефекти могат да бъдат значими, без да е необходимо те да засягат всички елементи на състоянието, които евентуално са приложими. Трябва обаче да засягат поне един от тях (157). |
| --- | --- |

167.

Дадени неблагоприятни ефекти могат да бъдат значими, без да е необходимо те да засягат всички елементи на състоянието, които евентуално са приложими. Трябва обаче да засягат поне един от тях (157

| 168. | Определянето на значимостта трябва да се извърши за целите на превантивните мерки и мерките за незабавно справяне с последствията от щетите, ако резултатите от оценката водят — или трябва да доведат — до основателното убеждение, че без тези мерки ще последват неблагоприятни изменения и съответни нарушения от вида, посочен в параграф 169 по-долу. |
| --- | --- |

168.

Определянето на значимостта трябва да се извърши за целите на превантивните мерки и мерките за незабавно справяне с последствията от щетите, ако резултатите от оценката водят — или трябва да доведат — до основателното убеждение, че без тези мерки ще последват неблагоприятни изменения и съответни нарушения от вида, посочен в параграф 169 по-долу.

| 169. | За целите на мерките за отстраняване, неблагоприятните промени ще бъдат значими и ще възникнат съответните нарушения, ако по отношение на зоната или зоните в засегнатите водни обекти те водят до:






  — | Такава измерима постоянна или междинна загуба по отношение на елемент на състоянието, че за този елемент засегнатата водна зона вече не проявява характеристиките на елемента на състоянието, които щяха да бъдат налице в тази зона преди да настъпи неблагоприятната промяна или нарушението. Ако вземем за пример една референтна концепция и един елемент на състоянието, а именно екологичното състояние и рибната фауна по отношение на дадена река, неблагоприятните ефекти ще бъдат значими, ако вредоносно събитие като разлив на токсични вещества напълно унищожи рибната популация в засегнатата водна зона; |
| --- | --- | --- |

169.

За целите на мерките за отстраняване, неблагоприятните промени ще бъдат значими и ще възникнат съответните нарушения, ако по отношение на зоната или зоните в засегнатите водни обекти те водят до:

—

Такава измерима постоянна или междинна загуба по отношение на елемент на състоянието, че за този елемент засегнатата водна зона вече не проявява характеристиките на елемента на състоянието, които щяха да бъдат налице в тази зона преди да настъпи неблагоприятната промяна или нарушението. Ако вземем за пример една референтна концепция и един елемент на състоянието, а именно екологичното състояние и рибната фауна по отношение на дадена река, неблагоприятните ефекти ще бъдат значими, ако вредоносно събитие като разлив на токсични вещества напълно унищожи рибната популация в засегнатата водна зона;

| — | Такова измеримо влошаване по отношение на елемент на състоянието, че за този елемент засегнатата водна зона вече не проявява характеристиките на елемента на състоянието, които щяха да бъдат налице в тази зона преди да настъпи неблагоприятната промяна или нарушението. Ако вземем за пример едно приложимо понятие и един елемент на състоянието, а именно екологичното състояние и рибната фауна по отношение на дадена река, неблагоприятните ефекти ще бъдат значими, ако вредоносното събитие доведе до ниво на смъртност при рибите, което измеримо надвишава нормалните нива на смъртност при рибите (без напълно да унищожи рибната популация). Ако вземем за пример друга референтна концепция, а именно количественото състояние, и друг елемент на състоянието, например нивото на подземните води в подземен воден обект, неблагоприятните ефекти ще бъдат значими, ако нивото на подземните води измеримо е било понижено или се понижава до степен, която измеримо надвишава наличните ресурси на подземните води; |
| --- | --- |

—

Такова измеримо влошаване по отношение на елемент на състоянието, че за този елемент засегнатата водна зона вече не проявява характеристиките на елемента на състоянието, които щяха да бъдат налице в тази зона преди да настъпи неблагоприятната промяна или нарушението. Ако вземем за пример едно приложимо понятие и един елемент на състоянието, а именно екологичното състояние и рибната фауна по отношение на дадена река, неблагоприятните ефекти ще бъдат значими, ако вредоносното събитие доведе до ниво на смъртност при рибите, което измеримо надвишава нормалните нива на смъртност при рибите (без напълно да унищожи рибната популация). Ако вземем за пример друга референтна концепция, а именно количественото състояние, и друг елемент на състоянието, например нивото на подземните води в подземен воден обект, неблагоприятните ефекти ще бъдат значими, ако нивото на подземните води измеримо е било понижено или се понижава до степен, която измеримо надвишава наличните ресурси на подземните води;

| — | Измеримо нарушение на услуги, свързани с природен ресурс, което е във връзка с елементи на състоянието, при които е настъпила загуба или влошаване. Да вземем същия пример за рибната фауна в река, посочен по-горе. Ако реката е защитена за целите на любителския риболов, ще настъпи нарушение, ако вредоносното събитие доведе до наличието на по-малко риба за любителски риболов във водната зона; |
| --- | --- |

—

Измеримо нарушение на услуги, свързани с природен ресурс, което е във връзка с елементи на състоянието, при които е настъпила загуба или влошаване. Да вземем същия пример за рибната фауна в река, посочен по-горе. Ако реката е защитена за целите на любителския риболов, ще настъпи нарушение, ако вредоносното събитие доведе до наличието на по-малко риба за любителски риболов във водната зона;

| — | Измерима разлика между момента във времето, когато са настъпили неблагоприятните ефекти, и момента във времето, когато е възстановено изходното състояние по отношение на съответните елементи на състоянието. Ако вземем същия пример за рибната фауна в река, неблагоприятните ефекти ще бъдат значими, ако независимо от прилагането на мерки за възстановяване неблагоприятните ефекти доведат до намаляване на рибната популация за период от време, който измеримо надвишава периодите, съответстващи на естествената степен на колебание при рибната популация. Такава разлика във времето ще представлява междинна загуба на природен ресурс и на всякакви свързани с него услуги и ще изисква компенсаторно отстраняване (158). Такова компенсаторно отстраняване трябва да бъде осигурено по отношение на целия период на възстановяването. Следователно този период трябва да бъде изчислен. |
| --- | --- |

—

Измерима разлика между момента във времето, когато са настъпили неблагоприятните ефекти, и момента във времето, когато е възстановено изходното състояние по отношение на съответните елементи на състоянието. Ако вземем същия пример за рибната фауна в река, неблагоприятните ефекти ще бъдат значими, ако независимо от прилагането на мерки за възстановяване неблагоприятните ефекти доведат до намаляване на рибната популация за период от време, който измеримо надвишава периодите, съответстващи на естествената степен на колебание при рибната популация. Такава разлика във времето ще представлява междинна загуба на природен ресурс и на всякакви свързани с него услуги и ще изисква компенсаторно отстраняване (158). Такова компенсаторно отстраняване трябва да бъде осигурено по отношение на целия период на възстановяването. Следователно този период трябва да бъде изчислен.

158

| 170. | Както вече бе отбелязано, за да са значими дадени неблагоприятни ефекти, не е необходимо те да водят до промяна в класификацията за целите на Рамковата директива за водите — макар че промяна в по-нисък клас би била пример за сериозно неблагоприятно въздействие. Аналогично, по дело C-461/13, Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland срещу Bundesrepublik Deutschland, което се отнася до Рамковата директива за водите, Съдът реши, че понятието „влошаване на състоянието“ на повърхностен воден обект в член 4, параграф 1, буква а), подточка i) от Рамковата директива за водите трябва да се тълкува в смисъл, че влошаване е налице, когато състоянието на поне един от качествените елементи по смисъла на приложение V към директивата се влоши с един клас, дори ако влошаването не води до по-лошо класиране на повърхностния воден обект като цяло (159). Ако обаче съответният качествен елемент по смисъла на приложението вече е в най-ниския клас, всяко влошаване на този елемент представлява „влошаване на състоянието“ на повърхностен воден обект по смисъла на член 4, параграф 1, буква а), подточка i) (160). |
| --- | --- |

170.

Както вече бе отбелязано, за да са значими дадени неблагоприятни ефекти, не е необходимо те да водят до промяна в класификацията за целите на Рамковата директива за водите — макар че промяна в по-нисък клас би била пример за сериозно неблагоприятно въздействие. Аналогично, по дело C-461/13, Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland срещу Bundesrepublik Deutschland

159

160

| 171. | По отношение на понятието „щети на водите“ в Директивата относно екологичната отговорност не е предвиден еквивалент на критериите в приложение I за оценка и определяне на „щети, причинени на защитени видове или природни местообитания“. В нея също така не е установена възможността, която се съдържа в това приложение, определени неблагоприятни ефекти по избор да се приемат за незначителни. В приложение II, т. 1.3.3. обаче се посочва, че компетентните органи имат известно право на преценка, що се отнася до обхвата на мерките за отстраняване, които ще се изискват след настъпването на отделно вредоносно събитие. |
| --- | --- |

171.

По отношение на понятието „щети на водите“ в Директивата относно екологичната отговорност не е предвиден еквивалент на критериите в приложение I за оценка и определяне на „щети, причинени на защитени видове или природни местообитания“. В нея също така не е установена възможността, която се съдържа в това приложение, определени неблагоприятни ефекти по избор да се приемат за незначителни. В приложение II, т. 1.3.3. обаче се посочва, че компетентните органи имат известно право на преценка, що се отнася до обхвата на мерките за отстраняване, които ще се изискват след настъпването на отделно вредоносно събитие.

Изключване

Изключване

| 172. | От обхвата на определението на понятието „щети на водите“ се изключват неблагоприятните ефекти, при които се прилага член 4, параграф 7 от Рамковата директива за водите. Макар че целта в Рамковата директива за водите е да се постигне добро състояние на всички водни обекти до 2015 г. (или 2027 г. в случая, когато се прилагат ограничени във времето изключения) и в допълнение се забранява всякакво по-нататъшно влошаване на състоянието на водните обекти, в член 4, параграф 7 се позволява влошаване на състоянието на засегнатия воден обект при нови модификации/проекти, при условие че са спазени установените в тази разпоредба строги критерии. Тъй като при тези обстоятелства влошаването на състоянието е приемливо съгласно Рамковата директива за водите, щетите на водите в резултат от него няма да попаднат в обхвата на Директивата относно екологичната отговорност. От дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein , обаче може да се направи извод, че това изключение трябва да се тълкува стриктно (161). |
| --- | --- |

172.

От обхвата на определението на понятието „щети на водите“ се изключват неблагоприятните ефекти, при които се прилага член 4, параграф 7 от Рамковата директива за водите. Макар че целта в Рамковата директива за водите е да се постигне добро състояние на всички водни обекти до 2015 г. (или 2027 г. в случая, когато се прилагат ограничени във времето изключения) и в допълнение се забранява всякакво по-нататъшно влошаване на състоянието на водните обекти, в член 4, параграф 7 се позволява влошаване на състоянието на засегнатия воден обект при нови модификации/проекти, при условие че са спазени установените в тази разпоредба строги критерии. Тъй като при тези обстоятелства влошаването на състоянието е приемливо съгласно Рамковата директива за водите, щетите на водите в резултат от него няма да попаднат в обхвата на Директивата относно екологичната отговорност. От дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein

161

| 173. | В член 4, параграф 7 от Рамковата директива за водите се изисква да бъдат изпълнени няколко условия, включително да се предприемат всички практически действия за намаляване на отрицателния ефект върху състоянието на водния обект (162). Следователно, за да се възползва от изключението съгласно член 4, параграф 7 по отношение на Директивата относно екологичната отговорност, даден стопански субект трябва да спази всички условия за намаляване на отрицателния ефект, свързани с получаването на одобрение съгласно член 4, параграф 7. Освен това, дори ако е получено одобрение съгласно член 4, параграф 7, Директивата относно екологичната отговорност ще се прилага за щети на водите в резултат от невъзможност да се спазят тези условия (163). |
| --- | --- |

173.

В член 4, параграф 7 от Рамковата директива за водите се изисква да бъдат изпълнени няколко условия, включително да се предприемат всички практически действия за намаляване на отрицателния ефект върху състоянието на водния обект (162

163

| 174. | В решението по дело C-529/15 Folk Съдът разглежда прилагането на изключението съгласно член 4, параграф 7 в определението за „щети на водите“. Съдът приема, че „в случаите, когато е издадено разрешение съгласно националните разпоредби, без да е проучено дали са спазени условията по член 4, параграф 7, букви а) — г) от Директива 2000/60/EО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 година за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите, при проверката дали са налице екологични щети по смисъла на член 2, точка 1, буква б) от Директива 2004/35, изменена с Директива 2009/31, самата национална юрисдикция не е длъжна да провери дали условията по член 4, параграф 7, букви а) — г) от Директива 2000/60 са изпълнени“. Това дело допълнително подчертава необходимостта от стриктно прилагане на изключението. Национален съдия има правото да откаже изключението, ако издалият разрешението орган не е доказал пълно съответствие със стриктните критерии, установени в член 4, параграф 7. |
| --- | --- |

174.

В решението по дело C-529/15 Folk

„в случаите, когато е издадено разрешение съгласно националните разпоредби, без да е проучено дали са спазени условията по член 4, параграф 7, букви а) — г) от Директива 2000/60/EО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 година за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите, при проверката дали са налице екологични щети по смисъла на член 2, точка 1, буква б) от Директива 2004/35, изменена с Директива 2009/31, самата национална юрисдикция не е длъжна да провери дали условията по член 4, параграф 7, букви а) — г) от Директива 2000/60 са изпълнени“.

Б)   Морските води, разглеждани в обхвата на Рамковата директива за морска стратегия.

Материален и географски обхват
  на морските води

Материален и географски обхват

на морските води

Каре 12: Определение на „морски води“ съгласно Рамковата директива за морска стратегия.

| Съгласно разпоредбата на член 3, параграф 1 от Рамковата директива за морска стратегия „морски води“ означава:






  „а); | водите, морското дъно и геоложката основа откъм страната на откритото море спрямо контролната линия, по която се измерва протежението на териториалните води, до най-крайната зона, в която дадена държава членка има и/или упражнява права на юрисдикция в съответствие с UNCLOS, с изключение на водите, съседни на страните и териториите, посочени в приложение II към Договора, и френските отвъдморски департаменти и територии; и |
| --- | --- |

Съгласно разпоредбата на член 3, параграф 1 от Рамковата директива за морска стратегия „морски води“ означава:

„а);

водите, морското дъно и геоложката основа откъм страната на откритото море спрямо контролната линия, по която се измерва протежението на териториалните води, до най-крайната зона, в която дадена държава членка има и/или упражнява права на юрисдикция в съответствие с UNCLOS, с изключение на водите, съседни на страните и териториите, посочени в приложение II към Договора, и френските отвъдморски департаменти и територии; и

| б); | крайбрежните води, както са определени в Директива 2000/60/ЕО, тяхното морско дъно и геоложка основа, доколкото определени аспекти от състоянието на морската околна среда вече не са разгледани в посочената директива или в други законодателни актове на Общността;“ |
| --- | --- |

б);

крайбрежните води, както са определени в Директива 2000/60/ЕО, тяхното морско дъно и геоложка основа, доколкото определени аспекти от състоянието на морската околна среда вече не са разгледани в посочената директива или в други законодателни актове на Общността;“

| 175. | Както може да се види, определението за „морски води“ в Рамковата директива за морска стратегия се припокрива с определението на „крайбрежни води“ в Рамковата директива за водите, а Рамковата директива за морска стратегия се прилага за тях, ако конкретни аспекти на екологичното състояние на морските води все още не са засегнати чрез Рамковата директива за водите или други законодателни актове (164) на Съюза. Освен това е налице припокриване с обхвата на „териториални води“, както е посочен в Рамковата директива за водите. Последният акт се прилага по отношение на териториалните води винаги, когато щетата се отнася до химичното състояние. |
| --- | --- |

175.

Както може да се види, определението за „морски води“ в Рамковата директива за морска стратегия се припокрива с определението на „крайбрежни води“ в Рамковата директива за водите, а Рамковата директива за морска стратегия се прилага за тях, ако конкретни аспекти на екологичното състояние на морските води все още не са засегнати чрез Рамковата директива за водите или други законодателни актове (164

Референтна концепция за неблагоприятни ефекти

Референтна концепция за неблагоприятни ефекти

| 176. | Референтната концепция за неблагоприятни ефекти върху „морски води“ е „състоянието на околната среда“, както е определено в Рамковата директива за морска стратегия — вж. каре 13 по-долу. Както обаче бе отбелязано по-горе, определението за „морски води“ изключва аспекти на състоянието на околната среда, които вече са засегнати в Рамковата директива за водите или друго законодателство на Съюза. Що се отнася до друго законодателство на Съюза, особено подходящи са Директивите за природата (вж. параграф 95 по-горе).
  Каре 13: Определение за „състояние на околната среда“ |
| --- | --- |

176.

Референтната концепция за неблагоприятни ефекти върху „морски води“ е „състоянието на околната среда“, както е определено в Рамковата директива за морска стратегия — вж. каре 13 по-долу. Както обаче бе отбелязано по-горе, определението за „морски води“ изключва аспекти на състоянието на околната среда, които вече са засегнати в Рамковата директива за водите или друго законодателство на Съюза. Що се отнася до друго законодателство на Съюза, особено подходящи са Директивите за природата (вж. параграф 95 по-горе).

Каре 13: Определение за „състояние на околната среда“

| Съгласно разпоредбата на член 3, параграф 4 от Рамковата директива за морска стратегия „състояние на околната среда“ означава:

  „общото състояние на околната среда в морските води, като се отчитат структурата, функциите и процесите в съставляващите я морски екосистеми, заедно с естествените физиографски, географски, биологични, геоложки и климатични фактори, както и физическите, акустичните и химическите условия, включително и условията, произтичащи от човешки дейности във или извън съответната зона;“ |
| --- |

Съгласно разпоредбата на член 3, параграф 4 от Рамковата директива за морска стратегия „състояние на околната среда“ означава:

„общото състояние на околната среда в морските води, като се отчитат структурата, функциите и процесите в съставляващите я морски екосистеми, заедно с естествените физиографски, географски, биологични, геоложки и климатични фактори, както и физическите, акустичните и химическите условия, включително и условията, произтичащи от човешки дейности във или извън съответната зона;“

| 177. | В Рамковата директива за водите вече са засегнати по отношение на крайбрежните води: концентрации на химикали; биологични елементи; хидроморфологични елементи, поддържащи биологичните; химични и физикохимични елементи, подпомагащи биологичните елементи; общи елементи; и специфични замърсители. Освен това в Рамковата директива за водите са засегнати концентрациите на химикали в териториални води. |
| --- | --- |

177.

В Рамковата директива за водите вече са засегнати по отношение на крайбрежните води: концентрации на химикали; биологични елементи; хидроморфологични елементи, поддържащи биологичните; химични и физикохимични елементи, подпомагащи биологичните елементи; общи елементи; и специфични замърсители. Освен това в Рамковата директива за водите са засегнати концентрациите на химикали в териториални води.

| 178. | В Директивите за природата вече са засегнати морските местообитания и видовете, обитаващи морски води, които попадат в техния обхват. Те също така се отнасят до морската среда, включително в изключителната икономическа зона и континенталния шелф, където държава членка упражнява своята юрисдикция (вж. параграф 95 по-горе). |
| --- | --- |

178.

В Директивите за природата вече са засегнати морските местообитания и видовете, обитаващи морски води, които попадат в техния обхват. Те също така се отнасят до морската среда, включително в изключителната икономическа зона и континенталния шелф, където държава членка упражнява своята юрисдикция (вж. параграф 95 по-горе).

Оценка на съществено неблагоприятно влияние

Оценка на съществено неблагоприятно влияние

Обстоятелства

Обстоятелства

| 179. | Както при водите, разглеждани съгласно Рамковата директива за водите, неблагоприятните ефекти ще бъдат от значение за целите на Директивата относно екологичната отговорност само ако е налице причинно-следствена връзка между тези ефекти и трудовите дейности, описани в приложение III към Директивата относно екологичната отговорност. Естеството на тези дейности трябва да показва вероятния характер на последствията от щети, които биха могли да предизвикат неблагоприятни ефекти върху морските води и свързано с тях нарушение на услуги. |
| --- | --- |

179.

Както при водите, разглеждани съгласно Рамковата директива за водите, неблагоприятните ефекти ще бъдат от значение за целите на Директивата относно екологичната отговорност само ако е налице причинно-следствена връзка между тези ефекти и трудовите дейности, описани в приложение III към Директивата относно екологичната отговорност. Естеството на тези дейности трябва да показва вероятния характер на последствията от щети, които биха могли да предизвикат неблагоприятни ефекти върху морските води и свързано с тях нарушение на услуги.

| 180. | Следните дейности съгласно приложение III към Директивата относно екологичната отговорност (165) има най-голяма вероятност да са свързани с щети на морските води:






  — | Промишлени дейности съгласно приложение III, т. 1, т.е. действие на инсталации, изискващи разрешение съгласно Директива 96/61/ЕО на Съвета от 24 септември 1996 г. относно комплексното предотвратяване и контрола на замърсяването (166). Така например рафинирането на минерално масло и газ в зоната на пристанища може да доведе до замърсяване на крайбрежни води; |
| --- | --- | --- |

180.

Следните дейности съгласно приложение III към Директивата относно екологичната отговорност (165

—

Промишлени дейности съгласно приложение III, т. 1, т.е. действие на инсталации, изискващи разрешение съгласно Директива 96/61/ЕО на Съвета от 24 септември 1996 г. относно комплексното предотвратяване и контрола на замърсяването (166). Така например рафинирането на минерално масло и газ в зоната на пристанища може да доведе до замърсяване на крайбрежни води;

166

| — | Операции, свързани с управлението на отпадъците съгласно приложение III, т. 2, включващи събиране, транспорт, рециклиране и изхвърляне на отпадъци и на опасни отпадъци, изискващи разрешение или регистрация съгласно Директива 75/442/ЕИО на Съвета относно отпадъците и Директива 91/689/ЕИО на Съвета относно опасните отпадъци (167). Така например щета може да произтече от умишлено изхвърляне на отпадъци в морето или лошо управление на депа за отпадъци покрай брега (168); |
| --- | --- |

—

Операции, свързани с управлението на отпадъците съгласно приложение III, т. 2, включващи събиране, транспорт, рециклиране и изхвърляне на отпадъци и на опасни отпадъци, изискващи разрешение или регистрация съгласно Директива 75/442/ЕИО на Съвета относно отпадъците и Директива 91/689/ЕИО на Съвета относно опасните отпадъци (167). Така например щета може да произтече от умишлено изхвърляне на отпадъци в морето или лошо управление на депа за отпадъци покрай брега (168);

167

168

| — | Производството, използването, съхранението, обработката, пълненето, изпускането в околната среда съгласно приложение III, т. 7, буква а) на опасни вещества, определени в член 2, параграф 2 от Директива 67/548/ЕИО на Съвета от 27 юни 1967 г. за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно класификацията, опаковането и етикетирането на опасни вещества (169). Така например може в морски води под юрисдикцията на държава членка да има аварии и разливи в морето, причинени от свързани с нефт и газ дейности в крайбрежните води (т.е. дейности по проучване и експлоатация). Трябва да се отбележи, че в Директива 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 12 юни 2013 г. относно безопасността на свързаните с нефт и газ дейности в крайбрежните води и за изменение на Директива 2004/35/ЕО (170) („Директива относно безопасността в крайбрежните води“) са включени допълнително някои специални разпоредби и определения, по-конкретно в член 2, номера 5, 11, 15 и 16 и в член 7. Следователно отговорност съгласно Директивата относно екологичната отговорност носи не „операторът“, а „притежателят на лиценз“ за проучване или добив в крайбрежните води, причиняващо щети върху околната среда; |
| --- | --- |

—

Производството, използването, съхранението, обработката, пълненето, изпускането в околната среда съгласно приложение III, т. 7, буква а) на опасни вещества, определени в член 2, параграф 2 от Директива 67/548/ЕИО на Съвета от 27 юни 1967 г. за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно класификацията, опаковането и етикетирането на опасни вещества (169). Така например може в морски води под юрисдикцията на държава членка да има аварии и разливи в морето, причинени от свързани с нефт и газ дейности в крайбрежните води (т.е. дейности по проучване и експлоатация). Трябва да се отбележи, че в Директива 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 12 юни 2013 г. относно безопасността на свързаните с нефт и газ дейности в крайбрежните води и за изменение на Директива 2004/35/ЕО (170) („Директива относно безопасността в крайбрежните води“) са включени допълнително някои специални разпоредби и определения, по-конкретно в член 2, номера 5, 11, 15 и 16 и в член 7. Следователно отговорност съгласно Директивата относно екологичната отговорност носи не „операторът“, а „притежателят на лиценз“ за проучване или добив в крайбрежните води, причиняващо щети върху околната среда;

169

170

| — | Дейности, свързани с корабоплаването, съгласно приложение III, т. 8, т.е. транспортирането по море, относно минималните изисквания за корабите, които плават към или отплават от пристанищата на Общността и превозват опасни или замърсяващи товари съгласно определението от Директива 93/75/ЕИО на Съвета (171). Транспортирането по море може да включва превоза на големи количества стоки в контейнери, а загубата на контейнер в морето може да представлява настъпване на вредоносни събития; |
| --- | --- |

—

Дейности, свързани с корабоплаването, съгласно приложение III, т. 8, т.е. транспортирането по море, относно минималните изисквания за корабите, които плават към или отплават от пристанищата на Общността и превозват опасни или замърсяващи товари съгласно определението от Директива 93/75/ЕИО на Съвета (171). Транспортирането по море може да включва превоза на големи количества стоки в контейнери, а загубата на контейнер в морето може да представлява настъпване на вредоносни събития;

171

| — | Трансгранични пратки с отпадъци в рамките на, в или извън Европейския съюз съгласно приложение III, т. 12 (изискващи разрешение или забранени по смисъла на Регламент (EИО) No 259/93 на Съвета (172)). Така например при превоза на отпадъци може да бъде изгубена в морето пратка с отпадъци. |
| --- | --- |

—

Трансгранични пратки с отпадъци в рамките на, в или извън Европейския съюз съгласно приложение III, т. 12 (изискващи разрешение или забранени по смисъла на Регламент (EИО) No 259/93 на Съвета (172)). Така например при превоза на отпадъци може да бъде изгубена в морето пратка с отпадъци.

172

| 181. | Таблица 2б „Употреби и човешки дейности, засягащи морската среда“ в Директива (ЕС) 2017/845 на Комисията (173) съдържа подходящи указания за дейности, които е възможно да причинят щети на морските води, макар че за целите на прилагането на Директивата относно екологичната отговорност ще се вземат предвид само онези трудови дейности, които се съдържат и в приложение III към Директивата относно екологичната отговорност. |
| --- | --- |

181.

Таблица 2б „Употреби и човешки дейности, засягащи морската среда

173

| 182. | Когато става въпрос за щети на морските води, е важно да се отбележат изключенията, посочени в член 4, параграфи 2 и 3 от Директивата относно екологичната отговорност. Съгласно член 4, параграф 2, Директивата относно екологичната отговорност не се отнася за екологични щети и за непосредствена заплаха от такива щети на морските води, възникнали в резултат от инцидент, отговорността и обезщетението за който попадат в обхвата на някоя от международните конвенции, изброени в приложение IV (174). Съгласно член 4, параграф 3 не се засяга правото на оператора да ограничи отговорността си съгласно националното законодателство, прилагайки определени международни конвенции (175). |
| --- | --- |

182.

Когато става въпрос за щети на морските води, е важно да се отбележат изключенията, посочени в член 4, параграфи 2 и 3 от Директивата относно екологичната отговорност. Съгласно член 4, параграф 2, Директивата относно екологичната отговорност не се отнася за екологични щети и за непосредствена заплаха от такива щети на морските води, възникнали в резултат от инцидент, отговорността и обезщетението за който попадат в обхвата на някоя от международните конвенции, изброени в приложение IV (174

175

Извършване на оценката

Извършване на оценката

| 183. | Както при щети, причинени на защитени видове и природни местообитания, и щети на водите, разглеждани съгласно Рамковата директива за водите, значимостта на неблагоприятните ефекти трябва да се оценява, като се има предвид изходното състояние. Както може да се види по-горе, определението за „изходно състояние“ обхваща всички природни ресурси и услуги. Освен това изходното състояние е посочено в приложение II, т. 1 в контекста както на щети на водите, така и на щети, причинени на защитени видове и природни местообитания. |
| --- | --- |

183.

Както при щети, причинени на защитени видове и природни местообитания, и щети на водите, разглеждани съгласно Рамковата директива за водите, значимостта на неблагоприятните ефекти трябва да се оценява, като се има предвид изходното състояние. Както може да се види по-горе, определението за „изходно състояние“ обхваща всички природни ресурси и услуги. Освен това изходното състояние е посочено в приложение II, т. 1 в контекста както на щети на водите, така и на щети, причинени на защитени видове и природни местообитания.

| 184. | От определението за „изходно състояние“ следва, че оценката на сериозни неблагоприятни въздействия трябва да е свързана със зона или зони в морските води с неблагоприятно въздействие, и че трябва да включва сравнение между състоянието на тази зона или тези зони преди и след настъпването на вредоносното събитие. За тяхната оценка трябва да се използва най-добрата налична информация. |
| --- | --- |

184.

От определението за „изходно състояние“ следва, че оценката на сериозни неблагоприятни въздействия трябва да е свързана със зона или зони в морските води с неблагоприятно въздействие, и че трябва да включва сравнение между състоянието на тази зона или тези зони преди

след

| 185. | Неблагоприятните ефекти включват отрицателно изменение на морските води. Също така при сравнение с изходното състояние може да има съответно нарушение на услугите, които предоставят тези води. Що се отнася до други категории природни ресурси, морските води предоставят услуги на природните местообитания и защитените видове в тях, като например приливните и отливните течения — по отношение на определени крайбрежни местообитания, или източниците на храна — за морските бозайници и птици. Тези услуги не са ограничени само до морските защитени зони (МЗЗ) като защитените зони по „Натура 2000“, определени съгласно Директивите за природата, но са особено важни за тях, тъй като тези услуги имат важна роля за изпълнението на природозащитните цели за зоните. Понятието за услуги обхваща и услугите за хора. Така например морските води осигуряват риба и други храни в полза на хората. Друг пример е, че те предоставят също възможности за наблюдаване на китове за развлечение. |
| --- | --- |

185.

Неблагоприятните ефекти включват отрицателно изменение на морските води. Също така при сравнение с изходното състояние може да има съответно нарушение на услугите, които предоставят тези води. Що се отнася до други категории природни ресурси, морските води предоставят услуги на природните местообитания и защитените видове в тях, като например приливните и отливните течения — по отношение на определени крайбрежни местообитания, или източниците на храна — за морските бозайници и птици. Тези услуги не са ограничени само до морските защитени зони (МЗЗ) като защитените зони по „Натура 2000“, определени съгласно Директивите за природата, но са особено важни за тях, тъй като тези услуги имат важна роля за изпълнението на природозащитните цели за зоните. Понятието за услуги обхваща и услугите за хора. Така например морските води осигуряват риба и други храни в полза на хората. Друг пример е, че те предоставят също възможности за наблюдаване на китове за развлечение.

| 186. | По отношение на референтната концепция „екологично състояние“ е целесъобразно като отправна точка за оценка на изходното състояние и всички относими промени или съответни нарушения да се вземе под внимание извършената работа съгласно Рамковата директива за морска стратегия. |
| --- | --- |

186.

По отношение на референтната концепция „екологично състояние“ е целесъобразно като отправна точка за оценка на изходното състояние и всички относими промени или съответни нарушения да се вземе под внимание извършената работа съгласно Рамковата директива за морска стратегия.

| 187. | В член 8 от Рамковата директива за морска стратегия се предвижда държавите членки да направят първоначална оценка на своите морски води за целите на подготовката на морски стратегии съгласно директивата. В член 17 от Рамковата директива за морска стратегия се предвижда преразглеждане на тези първоначални оценки веднъж на всеки шест години. За удобство в настоящите насоки тези оценки се наричат „оценки съгласно Рамковата директива за морска стратегия“ — или „оценки съгласно РДМС“ — за да се различават от оценката на сериозните неблагоприятни въздействия съгласно Директивата относно екологичната отговорност. |
| --- | --- |

187.

В член 8 от Рамковата директива за морска стратегия се предвижда държавите членки да направят първоначална оценка на своите морски води за целите на подготовката на морски стратегии съгласно директивата. В член 17 от Рамковата директива за морска стратегия се предвижда преразглеждане на тези първоначални оценки веднъж на всеки шест години. За удобство в настоящите насоки тези оценки се наричат „оценки съгласно Рамковата директива за морска стратегия“ — или „оценки съгласно РДМС“ — за да се различават от оценката на сериозните неблагоприятни въздействия съгласно Директивата относно екологичната отговорност.

| 188. | В Рамковата директива за морска стратегия се използва понятието „добро състояние на околната среда“ — вж. каре 14 по-долу.
  Каре 14: Определение за „добро състояние на околната среда“ съгласно член 3, параграф 5 от Рамковата директива за морска стратегия: |
| --- | --- |

188.

В Рамковата директива за морска стратегия се използва понятието „добро състояние на околната среда“ — вж. каре 14 по-долу.

Каре 14: Определение за „добро състояние на околната среда“ съгласно член 3, параграф 5 от Рамковата директива за морска стратегия:

| „5. | „добро състояние на околната среда“ означава състояние на околната среда в морски води, когато те осигуряват екологично разнообразни и динамични океани и морета, които са чисти, здравословни и продуктивни в рамките на присъщите за тях условия и при които използването на морската среда е на устойчиво ниво, като по този начин се запазва потенциалът за използване и за дейности от сегашните и бъдещите поколения, т.е.:






  а) | структурата,функциите и процесите в съставните морски екосистеми, заедно със съответните физиографски, географски, геоложки и климатични фактори позволяват на екосистемите да функционират пълноценно и да поддържат своето равновесие спрямо причинените от човека промени в околната среда. Морските видове и местообитания са защитени, предотвратено е намаляването на биологичното разнообразие вследствие на човешки дейности, а разнообразните биологични компоненти функционират в равновесие; |
| --- | --- | --- |

„5.

а)

структурата,функциите и процесите в съставните морски екосистеми, заедно със съответните физиографски, географски, геоложки и климатични фактори позволяват на екосистемите да функционират пълноценно и да поддържат своето равновесие спрямо причинените от човека промени в околната среда. Морските видове и местообитания са защитени, предотвратено е намаляването на биологичното разнообразие вследствие на човешки дейности, а разнообразните биологични компоненти функционират в равновесие;

| б) | хидроморфологичните, физичните и химичните свойства на екосистемите, включително тези, произтичащи от човешки дейности в съответната зона, поддържат екосистемите във вида, описан по-горе. Веществата и енергията, включително шумът, въведени в морската среда от човека, не причиняват ефекти на замърсяване; |
| --- | --- |

б)

хидроморфологичните, физичните и химичните свойства на екосистемите, включително тези, произтичащи от човешки дейности в съответната зона, поддържат екосистемите във вида, описан по-горе. Веществата и енергията, включително шумът, въведени в морската среда от човека, не причиняват ефекти на замърсяване;

Доброто състояние на околната среда се определя на равнището на морския регион или подрегион, посочени в член 4, въз основа на качествените дескриптори, посочени в приложение I. С цел достигане добро състояние на околната среда се използва адаптивно управление въз основа на базиран на екосистемите подход;“

| 189. | Чрез позоваване на първоначалната оценка съгласно РДМС, в член 9, параграф 1 от Рамковата директива за морска стратегия се изисква от държавите членки да определят за всеки морски регион или подрегион набор от характеристики за добро състояние на околната среда на базата на качествените дескриптори, изброени в приложение I. Тези дескриптори са посочени в каре 15 по-долу. Морските региони (176) и подрегиони (177), посочени в Рамковата директива за морска стратегия, са определени в член 4, параграфи 1 и 2 от нея.
  Каре 15: Качествени дескриптори за определяне на добро състояние на околната среда |
| --- | --- |

189.

Чрез позоваване на първоначалната оценка съгласно РДМС, в член 9, параграф 1 от Рамковата директива за морска стратегия се изисква от държавите членки да определят за всеки морски регион или подрегион набор от характеристики за добро състояние на околната среда на базата на качествените дескриптори, изброени в приложение I. Тези дескриптори са посочени в каре 15 по-долу. Морските региони (176

177

Каре 15: Качествени дескриптори за определяне на добро състояние на околната среда

| 1. | Биологичното разнообразие се поддържа. Качеството и появяванията на местообитанията, както и разпределението и изобилието на видовете съответстват на преобладаващите физиографски, географски и климатични условия. |
| --- | --- |

1.

Биологичното разнообразие се поддържа. Качеството и появяванията на местообитанията, както и разпределението и изобилието на видовете съответстват на преобладаващите физиографски, географски и климатични условия.

| 2. | Чуждите видове, въведени с човешки дейности, са на равнища, които не предизвикват неблагоприятни промени в екосистемата. |
| --- | --- |

2.

Чуждите видове, въведени с човешки дейности, са на равнища, които не предизвикват неблагоприятни промени в екосистемата.

| 3. | Популациите на всички риби и ракообразни, които са обект на промишлен риболов, са в безопасните биологични граници, като наблюдаваното разпределение по възраст и размер е показателно за наличието на здрава популация. |
| --- | --- |

3.

Популациите на всички риби и ракообразни, които са обект на промишлен риболов, са в безопасните биологични граници, като наблюдаваното разпределение по възраст и размер е показателно за наличието на здрава популация.

| 4. | Всички елементи на морските хранителни мрежи се проявяват, доколкото са познати, при нормално изобилие и разнообразие и на равнища, които са в състояние да гарантират дългосрочното изобилие на видовете и запазването на тяхната пълна възпроизводителна способност. |
| --- | --- |

4.

Всички елементи на морските хранителни мрежи се проявяват, доколкото са познати, при нормално изобилие и разнообразие и на равнища, които са в състояние да гарантират дългосрочното изобилие на видовете и запазването на тяхната пълна възпроизводителна способност.

| 5. | Предизвиканата от човека еутрофикация е сведена до минимум, и по-специално неблагоприятните последствия от нея, като загуба на биологично разнообразие, израждане на екосистеми, вреден цъфтеж на водораслите и недостиг на кислород в дълбоките води. |
| --- | --- |

5.

Предизвиканата от човека еутрофикация е сведена до минимум, и по-специално неблагоприятните последствия от нея, като загуба на биологично разнообразие, израждане на екосистеми, вреден цъфтеж на водораслите и недостиг на кислород в дълбоките води.

| 6. | Целостта на морското дъно е на такова равнище, че е гарантирано запазването на структурата и функциите на екосистемите, и по-специално бентосните екосистеми не са засегнати по неблагоприятен начин. |
| --- | --- |

6.

Целостта на морското дъно е на такова равнище, че е гарантирано запазването на структурата и функциите на екосистемите, и по-специално бентосните екосистеми не са засегнати по неблагоприятен начин.

| 7. | Трайните изменения на хидрографските условия не оказват неблагоприятно влияние върху морските екосистеми. |
| --- | --- |

7.

Трайните изменения на хидрографските условия не оказват неблагоприятно влияние върху морските екосистеми.

| 8. | Концентрациите на замърсителите са на нива, които не водят до ефект на замърсяване. |
| --- | --- |

8.

Концентрациите на замърсителите са на нива, които не водят до ефект на замърсяване.

| 9. | Замърсителите в рибата и в другите морски хранителни продукти за консумация от човека не надхвърлят равнищата, установени от законодателството на Общността или от други приложими стандарти. |
| --- | --- |

9.

Замърсителите в рибата и в другите морски хранителни продукти за консумация от човека не надхвърлят равнищата, установени от законодателството на Общността или от други приложими стандарти.

| 10. | Отличителните качества и количествата на отпадъците в морските води не нанасят вреда на крайбрежната и морската среда. |
| --- | --- |

10.

Отличителните качества и количествата на отпадъците в морските води не нанасят вреда на крайбрежната и морската среда.

| 11. | Въвеждането на енергия, в това число и подводен шум, е на равнища, които не оказват неблагоприятно влияние върху морската среда. |
| --- | --- |

11.

Въвеждането на енергия, в това число и подводен шум, е на равнища, които не оказват неблагоприятно влияние върху морската среда.

| 190. | Комисията прие решение (178) относно критериите и методологичните стандарти за всеки от единадесетте дескриптора за определяне от страна на държавите членки на добро екологично състояние (179). Всички дадени по-долу са приложими за определянето и постигането на добро екологично състояние: „елементи на критериите“ (180); прагови стойности (181) за всеки критерий (182); нива на качеството (183); степента, в която са постигнати и трябва да бъдат постигнати праговите стойности (184); и примерни списъци на характеристики, видове натиск и въздействия (185). Важни са също и взаимовръзките между тях (186). |
| --- | --- |

190.

Комисията прие решение (178

179

180

181

182

183

184

185

186

| 191. | Всичко гореизложено създава контекста за оценка на щетите на морските води съгласно Директивата относно екологичната отговорност. |
| --- | --- |

191.

Всичко гореизложено създава контекста за оценка на щетите на морските води съгласно Директивата относно екологичната отговорност.

| 192. | В сравнение с оценките съгласно РДМС оценката на щетите на морските води съгласно Директивата относно екологичната отговорност изисква по-специфична процедура, определена от необходимостта да се установи изходното състояние на зоната в морски води, засегната от вредоносното събитие, както и промените на екологичното състояние на засегнатата зона в морски води и всяко нарушение на услугите, предоставяни от тази зона. Предвид това, в оценките съгласно РДМС се разглежда екологичното състояние на по-обширна част от морските води, в която се намират засегнатите от щета морски води. По този начин с оценките съгласно РДМС се предоставя информация, която е от значение за оценката на изходното състояние. Освен това оценките съгласно РДМС и критериите и методологичните стандарти, чието използване се изисква в Рамковата директива за морска стратегия за определяне на характеристиките на добро екологично състояние, улесняват оценката на неблагоприятните промени и нарушенията съгласно Директивата относно екологичната отговорност. Това е така, защото те позволяват по-добре да се разберат съставните елементи на екологичното състояние, които са от значение за такава оценка, както и промените и нарушенията, които е вероятно да имат значение. |
| --- | --- |

192.

В сравнение с оценките съгласно РДМС оценката на щетите на морските води съгласно Директивата относно екологичната отговорност изисква по-специфична процедура, определена от необходимостта да се установи изходното състояние на зоната в морски води, засегната от вредоносното събитие, както и промените на екологичното състояние на засегнатата зона в морски води и всяко нарушение на услугите, предоставяни от тази зона. Предвид това, в оценките съгласно РДМС се разглежда екологичното състояние на по-обширна част от морските води, в която се намират засегнатите от щета морски води. По този начин с оценките съгласно РДМС се предоставя информация, която е от значение за оценката на изходното състояние. Освен това оценките съгласно РДМС и критериите и методологичните стандарти, чието използване се изисква в Рамковата директива за морска стратегия за определяне на характеристиките на добро екологично състояние, улесняват оценката на неблагоприятните промени и нарушенията съгласно Директивата относно екологичната отговорност. Това е така, защото те позволяват по-добре да се разберат съставните елементи на екологичното състояние, които са от значение за такава оценка, както и промените и нарушенията, които е вероятно да имат значение.

| 193. | Следователно при оценката на отделно вредоносно събитие в морски води трябва да се използва за основа определението на „добро състояние на околната среда“ в член 3, параграф 5 от Рамковата директива за морска стратегия, гореспоменатите качествени дескриптори за определяне на добро екологично състояние, критериите и методологичните стандарти съгласно Решение (ЕС) 2017/848 и характеристиките за добро състояние на околната среда, определени от държавите членки съгласно член 9, параграф 1 от Рамковата директива за морска стратегия и актуализирани по силата на член 17 от нея. При оценката съгласно Директивата относно екологичната отговорност също така трябва да се използват за основа примерните списъци на характеристики, видове натиск и въздействия, налични в Рамковата директива за морска стратегия. |
| --- | --- |

193.

Следователно при оценката на отделно вредоносно събитие в морски води трябва да се използва за основа определението на „добро състояние на околната среда“ в член 3, параграф 5 от Рамковата директива за морска стратегия, гореспоменатите качествени дескриптори за определяне на добро екологично състояние, критериите и методологичните стандарти съгласно Решение (ЕС) 2017/848 и характеристиките за добро състояние на околната среда, определени от държавите членки съгласно член 9, параграф 1 от Рамковата директива за морска стратегия и актуализирани по силата на член 17 от нея. При оценката съгласно Директивата относно екологичната отговорност също така трябва да се използват за основа примерните списъци на характеристики, видове натиск и въздействия, налични в Рамковата директива за морска стратегия.

| 194. | По отношение на „екологично състояние“ при оценката на изходното състояние и измерването на неблагоприятната промяна или нарушението на услуги, свързани с природен ресурс, потенциално относими са всички качествени дескриптори за определяне на доброто състояние на околната среда. Ако качествените дескриптори са приложими, трябва да се вземат предвид съображенията, посочени в предишните параграфи, т.е. критериите, методологичните стандарти, определените характеристики за добро състояние на околната среда и примерните списъци на характеристики, видове натиск и въздействия. |
| --- | --- |

194.

По отношение на „екологично състояние“ при оценката на изходното състояние и измерването на неблагоприятната промяна или нарушението на услуги, свързани с природен ресурс, потенциално относими са всички качествени дескриптори за определяне на доброто състояние на околната среда. Ако качествените дескриптори са приложими, трябва да се вземат предвид съображенията, посочени в предишните параграфи, т.е. критериите, методологичните стандарти, определените характеристики за добро състояние на околната среда и примерните списъци на характеристики, видове натиск и въздействия.

| 195. | Може да е необходимо щетата да бъде установена по отношение на повече от един качествен дескриптор (187). От друга страна, за целите на установяване на щети на морските води е достатъчно, ако само един от качествените дескриптори в зоната на щетата показва наличието на неблагоприятно въздействие. |
| --- | --- |

195.

Може да е необходимо щетата да бъде установена по отношение на повече от един качествен дескриптор (187

| 196. | На практика не е вероятно всички дескриптори да имат еднакво значение за оценката на случай на щети на морски води съгласно Директивата относно екологичната отговорност. Като се имат предвид трудовите дейности в приложение III към Директивата относно екологичната отговорност и последствията от щети, които е възможно да бъдат свързани с вредоносни събития във връзка с тези трудови дейности, е вероятно следните дескриптори, изброени в каре 15 по-горе, да са по-подходящи от останалите: (1), (5), (8), (10) и (11). |
| --- | --- |

196.

На практика не е вероятно всички дескриптори да имат еднакво значение за оценката на случай на щети на морски води съгласно Директивата относно екологичната отговорност. Като се имат предвид трудовите дейности в приложение III към Директивата относно екологичната отговорност и последствията от щети, които е възможно да бъдат свързани с вредоносни събития във връзка с тези трудови дейности, е вероятно следните дескриптори, изброени в каре 15 по-горе, да са по-подходящи от останалите: (1), (5), (8), (10) и (11).

Определяне на сериозни неблагоприятни въздействия

Определяне на сериозни неблагоприятни въздействия

| 197. | Трябва да се прави разлика между мащаба на оценката и на определянето на сериозни неблагоприятни въздействия върху морски води съгласно Директивата относно екологичната отговорност и мащаба на оценката съгласно РДМС. Директивата относно екологичната отговорност се основава на съдържанието на Рамковата директива за морска стратегия, като и в двете директиви се използват определени общи понятия и концепции и се преследват сходни цели. Така например в член 1, параграф 2, буква а) от Рамковата директива за морска стратегия се посочва, че се разработват и прилагат морски стратегии с цел да се защитава и съхранява морската среда, да се предотвратява нейното влошаване или, когато е практически възможно, да се възстановяват морските екосистеми в територии, които са били неблагоприятно засегнати. Но мащабът, в който се предвижда интервенция съгласно всяка от двете директиви, е различен. По-специално, мащабът на оценката и определянето съгласно Директивата относно екологичната отговорност трябва да бъде по-малък, за да се измерят резултатно значимите въздействия от вредоносно събитие, като се вземе предвид изходното състояние, и по този начин да послужат за целите на Директивата относно екологичната отговорност. |
| --- | --- |

197.

Трябва да се прави разлика между мащаба на оценката и на определянето на сериозни неблагоприятни въздействия върху морски води съгласно Директивата относно екологичната отговорност и мащаба на оценката съгласно РДМС. Директивата относно екологичната отговорност се основава на съдържанието на Рамковата директива за морска стратегия, като и в двете директиви се използват определени общи понятия и концепции и се преследват сходни цели. Така например в член 1, параграф 2, буква а) от Рамковата директива за морска стратегия се посочва, че се разработват и прилагат морски стратегии с цел да се защитава и съхранява морската среда, да се предотвратява нейното влошаване или, когато е практически възможно, да се възстановяват морските екосистеми в територии, които са били неблагоприятно засегнати. Но мащабът, в който се предвижда интервенция съгласно всяка от двете директиви, е различен. По-специално, мащабът на оценката и определянето съгласно Директивата относно екологичната отговорност трябва да бъде по-малък, за да се измерят резултатно значимите въздействия от вредоносно събитие, като се вземе предвид изходното състояние, и по този начин да послужат за целите на Директивата относно екологичната отговорност.

| 198. | В този контекст значимостта на неблагоприятните въздействия върху състоянието на морската среда трябва да се определи въз основа на изходното състояние и съответните измерими данни за неблагоприятните промени и съответните нарушения. За целите на мерките за отстраняване, неблагоприятните промени ще са значими, ако за засегнатата зона или засегнатите зони в морски води водят до измерима постоянна или междинна загуба по отношение на състоянието на качествен дескриптор във връзка с примерния списък с характеристики, видове натиск и въздействия, при отчитане на „елементите на критериите“ и „праговата стойност“, както е предвидено в Рамковата директива за морска стратегия, като тази загуба е такава, че засегнатата зона в морски води вече не отговаря на състоянието на околната среда, което би било приложимо към тази зона преди да настъпи неблагоприятната промяна. Качествен дескриптор може да бъде например концентрацията на въглеводороди в резултат на разлив в зона в морски води поради авария в нефтен кладенец в морето, което оказва неблагоприятно въздействие върху природно местообитание в разглежданата водна зона. Примерът се отнася и до измеримата разлика между времето, когато са настъпили неблагоприятните въздействия, и времето, когато е възстановено изходното състояние по отношение на качествения дескриптор. |
| --- | --- |

198.

В този контекст значимостта на неблагоприятните въздействия върху състоянието на морската среда трябва да се определи въз основа на изходното състояние и съответните измерими данни за неблагоприятните промени и съответните нарушения. За целите на мерките за отстраняване, неблагоприятните промени ще са значими, ако за засегнатата зона или засегнатите зони в морски води водят до измерима постоянна или междинна загуба по отношение на състоянието на качествен дескриптор във връзка с примерния списък с характеристики, видове натиск и въздействия, при отчитане на „елементите на критериите“ и „праговата стойност“, както е предвидено в Рамковата директива за морска стратегия, като тази загуба е такава, че засегнатата зона в морски води вече не отговаря на състоянието на околната среда, което би било приложимо към тази зона преди да настъпи неблагоприятната промяна. Качествен дескриптор може да бъде например концентрацията на въглеводороди в резултат на разлив в зона в морски води поради авария в нефтен кладенец в морето, което оказва неблагоприятно въздействие върху природно местообитание в разглежданата водна зона. Примерът се отнася и до измеримата разлика между времето, когато са настъпили неблагоприятните въздействия, и времето, когато е възстановено изходното състояние по отношение на качествения дескриптор.

| 199. | За да бъдат дадени неблагоприятни въздействия значими съгласно Директивата относно екологичната отговорност, a fortiori не е необходимо те да водят до промяна на състоянието на околната среда за целите на Рамковата директива за морска стратегия — макар че промяна от добро към недобро състояние на околната среда ще е пример за сериозно неблагоприятно въздействие. Освен това морските води, както са оценени съгласно РДМС, не е необходимо да бъдат в добро екологично състояние: в действителност оценката съгласно РДМС може да покаже, че те вече са били в недобро състояние, когато е настъпило вредоносното събитие. По-нататъшно влошаване на това състояние също може да се разглежда като сериозно неблагоприятно въздействие за целите на Директивата относно екологичната отговорност. |
| --- | --- |

199.

За да бъдат дадени неблагоприятни въздействия значими съгласно Директивата относно екологичната отговорност, a fortiori

| 200. | Накрая, при всяка оценка и всяко определяне на сериозно неблагоприятно въздействие съгласно Директивата относно екологичната отговорност трябва да се отчита дали вредоносното събитие оказва въздействие върху някои морски защитени зони (МЗЗ). Причината за това е, че по отношение на МЗЗ се прилагат по-строги изисквания за опазване на биологичното разнообразие в сравнение с други морски води. |
| --- | --- |

200.

Накрая, при всяка оценка и всяко определяне на сериозно неблагоприятно въздействие съгласно Директивата относно екологичната отговорност трябва да се отчита дали вредоносното събитие оказва въздействие върху някои морски защитени зони (МЗЗ). Причината за това е, че по отношение на МЗЗ се прилагат по-строги изисквания за опазване на биологичното разнообразие в сравнение с други морски води.

7.   „ЩЕТИ НА ПОЧВАТА“

„ЩЕТИ НА ПОЧВАТА“

| 201. | Определението на понятието „щети на почвата“ е по-ясно от определенията на понятията „щети, причинени на защитени видове или природни местообитания“ и „щети на водите“. За разлика от тях то не съдържа изрични позовавания на друго законодателство на Съюза в областта на околната среда, няма препратки към други определения, свързани с материалния му обхват, и специални изключения, отнасящи се до друго законодателство. Затова елементите, които трябва да се разгледат с цел постигане на общо разбиране, са по-малко. |
| --- | --- |

201.

Определението на понятието „щети на почвата“ е по-ясно от определенията на понятията „щети, причинени на защитени видове или природни местообитания“ и „щети на водите“. За разлика от тях то не съдържа изрични позовавания на друго законодателство на Съюза в областта на околната среда, няма препратки към други определения, свързани с материалния му обхват, и специални изключения, отнасящи се до друго законодателство. Затова елементите, които трябва да се разгледат с цел постигане на общо разбиране, са по-малко.

| 202. | Определението обаче е ограничено до „значителна опасност за здравето на хората, чийто неблагоприятен ефект е породен“. Може да се отбележи, че някои държави членки използват по-широко определение, включващо например риск за околната среда или риск от нарушаване на допустимата норма за определени замърсители. В такива случаи съответните държави членки могат да запазят своето по-строго законодателство за опазване на почвата, но като минимум трябва да изпълняват и изискванията на директивата по отношение на щетите на почвата. |
| --- | --- |

202.

Определението обаче е ограничено до „значителна опасност за здравето на хората, чийто неблагоприятен ефект е породен“. Може да се отбележи, че някои държави членки използват по-широко определение, включващо например риск за околната среда или риск от нарушаване на допустимата норма за определени замърсители. В такива случаи съответните държави членки могат да запазят своето по-строго законодателство за опазване на почвата, но като минимум трябва да изпълняват и изискванията на директивата по отношение на щетите на почвата.

Материален и географски обхват на понятието почва

Материален и географски обхват на понятието почва

| 203. | В директивата няма определение за „почва“. В определението на „щети на почвата“ обаче позоваването на израза „във, на и под почвата“ означава, че в обхвата попада не само повърхността на почвата, но и подпочвената зона. Следователно в него е включена пръстта. Това се потвърждава от позоваването на понятието почва в първия параграф от приложение II, т. 2, който се отнася до отстраняване на щетите на почвата. |
| --- | --- |

203.

В директивата няма определение за „почва“. В определението на „щети на почвата“ обаче позоваването на израза „във, на и под почвата“ означава, че в обхвата попада не само повърхността на почвата, но и подпочвената зона. Следователно в него е включена пръстта. Това се потвърждава от позоваването на понятието почва в първия параграф от приложение II, т. 2, който се отнася до отстраняване на щетите на почвата.

| 204. | Една разлика, която може да има значение, засяга определението на „подземни води“, посочено в каре 10 по-горе. Замърсяването на почвата често може да съвпада със замърсяването на подземните води, а вредоносното събитие да предизвика едновременно замърсяване на почвата и щети на водите. |
| --- | --- |

204.

Една разлика, която може да има значение, засяга определението на „подземни води“, посочено в каре 10 по-горе. Замърсяването на почвата често може да съвпада със замърсяването на подземните води, а вредоносното събитие да предизвика едновременно замърсяване на почвата и щети на водите.

| 205. | Всички понятия в директивата, с които се уточнява какво се разбира под „защитени територии“, „природни местообитания“ и „води“, включват географски критерии, които засягат географския обхват на прилагане на понятията „щети, причинени на защитени видове или природни местообитания“ и „щети на водите“. За разлика от тях няма подкатегории на „почва“, които да се вземат предвид. Обхватът на определението е еднакъв за всички почви на територията на държавите членки. |
| --- | --- |

205.

Всички понятия в директивата, с които се уточнява какво се разбира под „защитени територии“, „природни местообитания“ и „води“, включват географски критерии, които засягат географския обхват на прилагане на понятията „щети, причинени на защитени видове или природни местообитания“ и „щети на водите“. За разлика от тях няма подкатегории на „почва“, които да се вземат предвид. Обхватът на определението е еднакъв за всички почви на територията на държавите членки.

Референтна концепция за неблагоприятни ефекти

Референтна концепция за неблагоприятни ефекти

| 206. | По отношение на щетите на почвата референтната концепция е здравето на хората (а не екологични щети, вж. обаче параграф 202 по-горе). Неблагоприятните ефекти са включени само ако замърсяването на почвата може да доведе до увреждане на здравето на хората. |
| --- | --- |

206.

По отношение на щетите на почвата референтната концепция е здравето на хората (а не екологични щети, вж. обаче параграф 202 по-горе). Неблагоприятните ефекти са включени само ако замърсяването на почвата може да доведе до увреждане на здравето на хората.

| 207. | В директивата няма определение за „здраве на хората“. Контекстът показва, че то включва благосъстоянието на тялото до степента, в която то може да бъде увредено от излагане на въздействието на замърсителите, включени в определението. Тези замърсители включват токсини и патогени. |
| --- | --- |

207.

В директивата няма определение за „здраве на хората“. Контекстът показва, че то включва благосъстоянието на тялото до степента, в която то може да бъде увредено от излагане на въздействието на замърсителите, включени в определението. Тези замърсители включват токсини и патогени.

Оценка на значимостта

Оценка на значимостта

Обстоятелства

Обстоятелства

| 208. | С позоваването на „замърсяване на почвата“ се прави разлика с определенията на „щети, причинени на защитени видове или природни местообитания“ и „щети на водите“. Включването му ограничава възможните последствия от щети, които ще доведат до възникване на отговорност за щети на почвата. По отношение на другите форми на щети на природни ресурси няма подобно ограничение. |
| --- | --- |

208.

С позоваването на „замърсяване на почвата“ се прави разлика с определенията на „щети, причинени на защитени видове или природни местообитания“ и „щети на водите“. Включването му ограничава възможните последствия от щети, които ще доведат до възникване на отговорност за щети на почвата. По отношение на другите форми на щети на природни ресурси няма подобно ограничение.

| 209. | Няма изрично определение за понятието „замърсяване на почвата“, но в определението за понятието „щети на почвата“ то е свързано с „прякото или непрякото въвеждане във, на или под почвата на вещества, препарати, организми и микроорганизми“. |
| --- | --- |

209.

Няма изрично определение за понятието „замърсяване на почвата“, но в определението за понятието „щети на почвата“ то е свързано с „прякото или непрякото въвеждане във, на или под почвата на вещества, препарати, организми и микроорганизми“.

| 210. | В приложение II, т. 2 се прави препратка към „замърсители“. Това, използването на самото понятие „замърсяване“ и връзката със здравето на хората показва, че за да възникнат щети на почвата, трябва не само да са налични „вещества, препарати, организми и микроорганизми“ с присъщите им свойства, които могат да бъдат пряко или непряко опасни, но също така трябва да има значителна опасност за здравето на хората. Значимостта на опасността се оценява въз основа на известните опасности и нивото на излагане на въздействието на определени замърсители. Като се вземе предвид списъкът с трудови дейности в приложение III към директивата, е възможно да са приложими следните от тях:






  — | Естествено срещащи се в природата вещества, като тежките метали и биогенните елементи, |
| --- | --- | --- |

210.

В приложение II, т. 2 се прави препратка към „замърсители“. Това, използването на самото понятие „замърсяване“ и връзката със здравето на хората показва, че за да възникнат щети на почвата, трябва не само да са налични „вещества, препарати, организми и микроорганизми“ с присъщите им свойства, които могат да бъдат пряко или непряко опасни, но също така трябва да има значителна опасност за здравето на хората. Значимостта на опасността се оценява въз основа на известните опасности и нивото на излагане на въздействието на определени замърсители. Като се вземе предвид списъкът с трудови дейности в приложение III към директивата, е възможно да са приложими следните от тях:

—

Естествено срещащи се в природата вещества, като тежките метали и биогенните елементи,

| — | Естествено срещащи се в природата вещества, които обаче може да са били подложени на определен вид обработка, какъвто е случаят с нефтопродуктите, |
| --- | --- |

—

Естествено срещащи се в природата вещества, които обаче може да са били подложени на определен вид обработка, какъвто е случаят с нефтопродуктите,

| — | Вещества и препарати, изцяло произведени в резултат от човешка дейност, като промишлените химикали, |
| --- | --- |

—

Вещества и препарати, изцяло произведени в резултат от човешка дейност, като промишлените химикали,

| — | Естествено срещащи се в природата организми и микроорганизми, включително човешки патогени като салмонела или Ешерихия коли, |
| --- | --- |

—

Естествено срещащи се в природата организми и микроорганизми, включително човешки патогени като салмонела или Ешерихия коли,

| — | Генетично модифицирани организми. |
| --- | --- |

—

Генетично модифицирани организми.

| 211. | Естеството на трудовите дейности, посочени в приложение III, може да е от полза за разбиране на обстоятелствата, при които е възникнало замърсяването на почвата. Чрез неизчерпателен списък от примери за дейностите става ясно, че замърсяване може да възникне при миннодобивни или добивни дейности, преработка или производство, животновъдно производство, използване на пестициди, транспортиране на отпадъци и химикали и преработване на отпадъци. Замърсяването може да възникне след като трудовата дейност вече не е в икономическа или активна фаза, а е във фазата на следексплоатационни дейности. Така например нормативните изисквания, които се прилагат към управлението на депа за отпадъци и съоръжения за миннодобивни отпадъци, включват условия за следексплоатационния период. |
| --- | --- |

211.

Естеството на трудовите дейности, посочени в приложение III, може да е от полза за разбиране на обстоятелствата, при които е възникнало замърсяването на почвата. Чрез неизчерпателен списък от примери за дейностите става ясно, че замърсяване може да възникне при миннодобивни или добивни дейности, преработка или производство, животновъдно производство, използване на пестициди, транспортиране на отпадъци и химикали и преработване на отпадъци. Замърсяването може да възникне след

| 212. | Що се отнася до начина, по който възниква замърсяването, позоваването на израза „въвеждане във, на или под почвата“ насочва към широк спектър от възможности, включително:






  — | Замърсяването може да възникне от вещества, налични in situ. Такъв може да е случаят, когато при миннодобивен или добивен процес бъдат изведени на земната повърхност и изоставени там по небезопасен начин тежки метали, които са се намирали под земната повърхност, |
| --- | --- | --- |

212.

Що се отнася до начина, по който възниква замърсяването, позоваването на израза „въвеждане във, на или под почвата“ насочва към широк спектър от възможности, включително:

—

Замърсяването може да възникне от вещества, налични in situ. Такъв може да е случаят, когато при миннодобивен или добивен процес бъдат изведени на земната повърхност и изоставени там по небезопасен начин тежки метали, които са се намирали под земната повърхност,

in situ.

| — | Замърсяване може да възникне в резултат от еднократна авария или инцидент, например свързани с транспортирането в рамките на обекта на опасни вещества по тръбопроводи или с автомобилен транспорт на опасни или замърсяващи товари (188), |
| --- | --- |

—

Замърсяване може да възникне в резултат от еднократна авария или инцидент, например свързани с транспортирането в рамките на обекта на опасни вещества по тръбопроводи или с автомобилен транспорт на опасни или замърсяващи товари (188),

188

| — | Замърсяване може да възникне в резултат от продължително съществуваща известна или неизвестна причина (например спукана тръба, от която непрекъснато изтичат опасни вещества). |
| --- | --- |

—

Замърсяване може да възникне в резултат от продължително съществуваща известна или неизвестна причина (например спукана тръба, от която непрекъснато изтичат опасни вещества).

| 213. | Обстоятелствата, при които възникват щети на почвата, могат да включват наличието на успоредни задължения за предотвратяване и отстраняване на неблагоприятни ефекти и информиране на компетентните органи, които операторите трябва да изпълняват съгласно друго законодателство на Съюза. Особено подходящи са разпоредбите на Директивата относно емисиите от промишлеността (189). Въпреки това е важно да се гарантира, че такива успоредни задължения не се разглеждат като заместващи задълженията съгласно Директивата относно екологичната отговорност, тъй като не са непременно идентични по обхват, цел и резултати. |
| --- | --- |

213.

Обстоятелствата, при които възникват щети на почвата, могат да включват наличието на успоредни задължения за предотвратяване и отстраняване на неблагоприятни ефекти и информиране на компетентните органи, които операторите трябва да изпълняват съгласно друго законодателство на Съюза. Особено подходящи са разпоредбите на Директивата относно емисиите от промишлеността (189

Насоченост и извършване на оценката

Насоченост и извършване на оценката

| 214. | Оценката на значимостта на щетите на почвата е свързана с опасността от неблагоприятен ефект за здравето на хората. Тя представлява оценка дали тази опасност е значима. |
| --- | --- |

214.

Оценката на значимостта на щетите на почвата е свързана с опасността от неблагоприятен ефект за здравето на хората. Тя представлява оценка дали тази опасност е значима.

| 215. | В самото определение на „щети на почвата“ не се определя как трябва да бъде оценена опасността, но в приложение II, т. 2 от Директивата относно екологичната отговорност, в която се разглежда отстраняването на щетите върху почвата, е дадена ясна представа какво трябва да включва оценката на риска в ситуация, при която вече е възникнало замърсяване на почвата.
  Каре 16: Текстът на приложение II, т. 2 към Директивата относно екологичната отговорност. |
| --- | --- |

215.

В самото определение на „щети на почвата“ не се определя как трябва да бъде оценена опасността, но в приложение II, т. 2 от Директивата относно екологичната отговорност, в която се разглежда отстраняването на щетите върху почвата, е дадена ясна представа какво трябва да включва оценката на риска в ситуация, при която вече е възникнало замърсяване на почвата.

Каре 16: Текстът на приложение II, т. 2 към Директивата относно екологичната отговорност.

| „Вземат се необходимите мерки за осигуряване като минимум на отстраняването, контрола, събирането и намаляването на съответните замърсители, така че замърсената почва, отчитайки настоящата ѝ употреба или утвърдената бъдеща употреба, вече да не представлява значителен риск за неблагоприятно влияние върху здравето на човека. Наличието на такива рискове се оценява чрез процедурата за оценка на риска, като се вземат под внимание характеристиките и функциите на почвата, видът и концентрацията на вредните вещества, препарати, организми и микроорганизми, опасността, която крият, и вероятността за тяхното разпространение. Начинът на употреба се установява въз основа на разпоредбите за използване на почвата и на други сродни валидни разпоредби в момента на възникване на щетите, ако има такива.
  Ако използването на почвата претърпи промяна, следва да се вземат всички необходими мерки за предотвратяване на неблагоприятните последствия за здравето на човека.
  Ако липсват разпоредби за използването на почвата или други подобни разпоредби, използването на конкретната зона на възникване на щетите се определя на базата на природата на съответната зона, като се вземе предвид бъдещото ѝ развитие.
  Разглежда се възможността за естествено възстановяване, тоест възможността без пряка намеса на човека в процеса на възстановяване.“ |
| --- |

„Вземат се необходимите мерки за осигуряване като минимум на отстраняването, контрола, събирането и намаляването на съответните замърсители, така че замърсената почва, отчитайки настоящата ѝ употреба или утвърдената бъдеща употреба, вече да не представлява значителен риск за неблагоприятно влияние върху здравето на човека. Наличието на такива рискове се оценява чрез процедурата за оценка на риска, като се вземат под внимание характеристиките и функциите на почвата, видът и концентрацията на вредните вещества, препарати, организми и микроорганизми, опасността, която крият, и вероятността за тяхното разпространение. Начинът на употреба се установява въз основа на разпоредбите за използване на почвата и на други сродни валидни разпоредби в момента на възникване на щетите, ако има такива.

Ако използването на почвата претърпи промяна, следва да се вземат всички необходими мерки за предотвратяване на неблагоприятните последствия за здравето на човека.

Ако липсват разпоредби за използването на почвата или други подобни разпоредби, използването на конкретната зона на възникване на щетите се определя на базата на природата на съответната зона, като се вземе предвид бъдещото ѝ развитие.

Разглежда се възможността за естествено възстановяване, тоест възможността без пряка намеса на човека в процеса на възстановяване.“

| 216. | Макар определението на „изходно състояние“ да се отнася до всички природни ресурси и услугите, които те предоставят, то не помага особено за целите на оценката на значимостта на риска за здравето на човека. Ако има непосредствена заплаха от възникване на щети на почвата, но в действителност все още не е настъпило замърсяване на почвата, изходното състояние може да е приложимо, за да се измерят рисковете за здравето на човека, които биха възникнали без превантивни мерки. Ако процесът на замърсяването протича в момента, изходното състояние може по същия начин да бъде от значение за целите на измерване на рисковете за здравето на човека, които могат да възникнат, ако не се вземат веднага мерки за управление на факторите, причиняващи замърсяването. Когато обаче става дума за възстановяване на щети на почвата, целта съгласно директивата е приоритетно да се отстрани всеки риск за здравето на човека, а не толкова да се възстанови състоянието на почвата отпреди замърсяването. Разбира се, в някои ситуации такова възстановяване може да бъде подходящо или необходимо за справяне с риска за здравето на човека. Замърсителите могат да бъдат отстранени, контролирани, събрани или намалени с технологии като изкопаване, обработка на почвата in-situ или ex-situ или биовъзстановяване и с мерки за контрол и ограничаване като покриване, изграждане на бариери или ограждане. Може да се отбележи, че в Директивата относно емисиите от промишлеността се изисква от операторите на инсталации, за които е издадено разрешително, да изготвят доклад за базовото състояние (190). Наред с ролята, която има съгласно Директивата относно емисиите от промишлеността, този доклад за базовото състояние може да предостави ценна информация за целите на справянето със щетите на почвата съгласно Директивата относно екологичната отговорност. |
| --- | --- |

216.

Макар определението на „изходно състояние“ да се отнася до всички природни ресурси и услугите, които те предоставят, то не помага особено за целите на оценката на значимостта на риска за здравето на човека. Ако има непосредствена заплаха от възникване на щети на почвата, но в действителност все още не е настъпило замърсяване на почвата, изходното състояние може да е приложимо, за да се измерят рисковете за здравето на човека, които биха възникнали без превантивни мерки. Ако процесът на замърсяването протича в момента, изходното състояние може по същия начин да бъде от значение за целите на измерване на рисковете за здравето на човека, които могат да възникнат, ако не се вземат веднага мерки за управление на факторите, причиняващи замърсяването. Когато обаче става дума за възстановяване на щети на почвата, целта съгласно директивата е приоритетно да се отстрани всеки риск за здравето на човека, а не толкова да се възстанови състоянието на почвата отпреди замърсяването. Разбира се, в някои ситуации такова възстановяване може да бъде подходящо или необходимо за справяне с риска за здравето на човека. Замърсителите могат да бъдат отстранени, контролирани, събрани или намалени с технологии като изкопаване, обработка на почвата in-situ или ex-situ или биовъзстановяване и с мерки за контрол и ограничаване като покриване, изграждане на бариери или ограждане. Може да се отбележи, че в Директивата относно емисиите от промишлеността се изисква от операторите на инсталации, за които е издадено разрешително, да изготвят доклад за базовото състояние (190

| 217. | Видно от приложение II, т. 2 към директивата, основното съображение е настоящата или утвърдената бъдеща употреба на съответната почва към момента на увреждането ѝ, тъй като може да повлияе върху хора, изложени на въздействието на съответните замърсители. Важно е времевото измерение. Така например щетите на почвата могат да засягат терен, който понастоящем не е населен от хора, но да е утвърден за заселване в бъдеще. Утвърдената бъдеща употреба на почвата трябва да бъде взета предвид при оценката на значимостта. В приложение II, т. 2 е посочено, че употребата се установява въз основа на съществуващи разпоредби за използване на почвата или на други сродни валидни разпоредби, ако има такива. |
| --- | --- |

217.

Видно от приложение II, т. 2 към директивата, основното съображение е настоящата или утвърдената бъдеща употреба на съответната почва към момента на увреждането ѝ, тъй като може да повлияе върху хора, изложени на въздействието на съответните замърсители. Важно е времевото измерение. Така например щетите на почвата могат да засягат терен, който понастоящем не е населен от хора, но да е утвърден за заселване в бъдеще. Утвърдената бъдеща употреба на почвата трябва да бъде взета предвид при оценката на значимостта. В приложение II, т. 2 е посочено, че употребата се установява въз основа на съществуващи разпоредби за използване на почвата или на други сродни валидни разпоредби, ако има такива.

| 218. | Важно е да се отбележи препратката към промяна в начина на използване на почвата във втория параграф на приложение II, т. 2. Тя не е обвързана със срокове. Разпоредбата продължава да е приложима и след като е извършена първоначалната оценка на риска. Така например е възможно по време на оценката на риска настоящата и утвърдената бъдеща употреба на почвата да включват ограничена експозиция на хора на въздействието на съответните замърсители, но в последващ момент употребата на почвата да се промени по начин, който увеличава нивото на експозиция на хора, а следователно и риска за здравето им. Например теренът на закрита промишлена площадка, замърсен в миналото в резултат от трудова дейност съгласно приложение III, може да бъде утвърден за жилищно строителство. При такива обстоятелства държавите членки имат задължението, когато вземат решение относно промяна в начина на ползване на земята, да отчетат всички неблагоприятни ефекти, възникващи в резултат от замърсяването, за да предотвратят всяко увеличаване на експозицията и всякакъв риск за здравето на човека. Следователно в контекста на необходимите мерки за отстраняване не може да се изключи актуализацията на оценката на риска (191). Препоръчително е да бъдат уведомени за това органите с компетентност да одобряват промени в начина на използване на замърсени терени. |
| --- | --- |

218.

Важно е да се отбележи препратката към промяна в начина на използване на почвата във втория параграф на приложение II, т. 2. Тя не е обвързана със срокове. Разпоредбата продължава да е приложима и след като е извършена първоначалната оценка на риска. Така например е възможно по време на оценката на риска настоящата и утвърдената бъдеща употреба на почвата да включват ограничена експозиция на хора на въздействието на съответните замърсители, но в последващ момент употребата на почвата да се промени по начин, който увеличава нивото на експозиция на хора, а следователно и риска за здравето им. Например теренът на закрита промишлена площадка, замърсен в миналото в резултат от трудова дейност съгласно приложение III, може да бъде утвърден за жилищно строителство. При такива обстоятелства държавите членки имат задължението, когато вземат решение относно промяна в начина на ползване на земята, да отчетат всички неблагоприятни ефекти, възникващи в резултат от замърсяването, за да предотвратят всяко увеличаване на експозицията и всякакъв риск за здравето на човека. Следователно в контекста на необходимите мерки за отстраняване не може да се изключи актуализацията на оценката на риска (191

| 219. | Приложение II, т .2 се отнася до използването на процедури за оценка на риска и в него се посочват редица елементи, които трябва да бъдат взети предвид по отношение на наличието на риск:






  — | Характеристиките и функциите на почвата. Характеристиките на почвата могат да окажат влияние върху риска. Така например при порьозните почви може да е по-вероятно в подземните или повърхностните води да се пренесат патогени, налични в отпадъчните води. Почвата може да изпълнява или да е предназначена да изпълнява съответни функции. При индивидуална подходяща система за пречистване на отпадъчни води например, предназначението на почвата може да е пречистване на изпусканите отпадъчни води — т.е. да направи безопасни замърсителите, които те съдържат — преди да достигнат до воден обект. При депо за отпадъци или друга площадка за обезвреждане на отпадъци повърхностен почвен слой може да служи да се запечатат отпадъчните материали отдолу и да се намали рискът от разпръскването им; |
| --- | --- | --- |

219.

Приложение II, т .2 се отнася до използването на процедури за оценка на риска и в него се посочват редица елементи, които трябва да бъдат взети предвид по отношение на наличието

—

Характеристиките и функциите на почвата. Характеристиките на почвата могат да окажат влияние върху риска. Така например при порьозните почви може да е по-вероятно в подземните или повърхностните води да се пренесат патогени, налични в отпадъчните води. Почвата може да изпълнява или да е предназначена да изпълнява съответни функции. При индивидуална подходяща система за пречистване на отпадъчни води например, предназначението на почвата може да е пречистване на изпусканите отпадъчни води — т.е. да направи безопасни замърсителите, които те съдържат — преди да достигнат до воден обект. При депо за отпадъци или друга площадка за обезвреждане на отпадъци повърхностен почвен слой може да служи да се запечатат отпадъчните материали отдолу и да се намали рискът от разпръскването им;

Характеристиките и функциите на почвата.

| — | Видът и концентрацията на вредните вещества, препарати, организми и микроорганизми. Тази препратка се отнася до специфични замърсители, налични в замърсената почва. Необходимо е не само да се знае какви са те, но и какви са конкретните рискове, свързани с тях. Рискът от токсичност, свързана с тежки метали, ще бъде доста различен от риска от инфекциозна болест, свързана с даден патоген. Освен това рискът трябва да се разглежда и по отношение на възможните различни начини на експозиция — например контакт с кожата, поглъщане чрез контакт на ръцете с устата и консумация на замърсена храна или вода. По отношение на храните и водата може да има приложими стандарти, които могат да се използват за оценка на рисковете — например задължителните стандарти за питейна вода съгласно Директивата за питейната вода (192). В допълнение, няма изключени категории лица: трябва да се вземе предвид експозицията на всички — на работниците на замърсения терен, на съседи и на членове на широката общественост; |
| --- | --- |

—

Видът и концентрацията на вредните вещества, препарати, организми и микроорганизми. Тази препратка се отнася до специфични замърсители, налични в замърсената почва. Необходимо е не само да се знае какви са те, но и какви са конкретните рискове, свързани с тях. Рискът от токсичност, свързана с тежки метали, ще бъде доста различен от риска от инфекциозна болест, свързана с даден патоген. Освен това рискът трябва да се разглежда и по отношение на възможните различни начини на експозиция — например контакт с кожата, поглъщане чрез контакт на ръцете с устата и консумация на замърсена храна или вода. По отношение на храните и водата може да има приложими стандарти, които могат да се използват за оценка на рисковете — например задължителните стандарти за питейна вода съгласно Директивата за питейната вода (192). В допълнение, няма изключени категории лица: трябва да се вземе предвид експозицията на всички — на работниците на замърсения терен, на съседи и на членове на широката общественост;

Видът и концентрацията на вредните вещества, препарати, организми и микроорганизми.

192

| — | Опасността, която крият, и вероятността за тяхното разпространение. Възможно е разпространение да настъпи чрез самата почва, откъдето замърсители да навлязат в хранителната верига чрез култивиране на растения или отглеждане на селскостопански животни на замърсения терен. Разпространението може да включва и друг компонент на околната среда, т.е. въздух или вода. Такъв ще е случаят, когато например токсичен прах е отвят от замърсен терен, носи се във въздуха и се отлага върху съседни терени, обитавани от хора, или върху земеделска земя (създавайки отново възможност за експозиция на хора чрез хранителната верига). Такъв ще е случаят и когато например патогени, налични в система за пречистване на отпадъчни води, преминат през почвата и след като попаднат в подземните води, достигнат до кладенец, който се използва за водочерпене за консумация от хора. |
| --- | --- |

—

Опасността, която крият, и вероятността за тяхното разпространение. Възможно е разпространение да настъпи чрез самата почва, откъдето замърсители да навлязат в хранителната верига чрез култивиране на растения или отглеждане на селскостопански животни на замърсения терен. Разпространението може да включва и друг компонент на околната среда, т.е. въздух или вода. Такъв ще е случаят, когато например токсичен прах е отвят от замърсен терен, носи се във въздуха и се отлага върху съседни терени, обитавани от хора, или върху земеделска земя (създавайки отново възможност за експозиция на хора чрез хранителната верига). Такъв ще е случаят и когато например патогени, налични в система за пречистване на отпадъчни води, преминат през почвата и след като попаднат в подземните води, достигнат до кладенец, който се използва за водочерпене за консумация от хора.

Опасността, която крият, и вероятността за тяхното разпространение.

| 220. | В ръководството на Програмата на ООН по околната среда относно управлението на площадки, замърсени с живак (193), е показано, как в случая на един замърсител може да се използва оценката на риска, как по принцип се извършват оценки на риска и как се вземат решения (194). Различни държави членки използват свои собствени стойности и процедури за проверка, методики и модели (195) за оценка на риска, които се отличават помежду си поради географски, социално-културни, политически или научни различия (196). |
| --- | --- |

220.

В ръководството на Програмата на ООН по околната среда относно управлението на площадки, замърсени с живак (193

194

195

196

Определяне на значимостта

Определяне на значимостта

| 221. | Основният акцент при определянето се поставя върху риска за здравето на човека, предизвикан от замърсения терен — или, за целите на превантивните мерки и мерките за незабавно справяне с последствията от щетите, върху почвата, застрашена от замърсяване или от увеличаване на замърсяването. |
| --- | --- |

221.

Основният акцент при определянето се поставя върху риска за здравето на човека, предизвикан от замърсения терен — или, за целите на превантивните мерки и мерките за незабавно справяне с последствията от щетите, върху почвата, застрашена от замърсяване или от увеличаване на замърсяването.

| 222. | За целите на превантивните мерки и мерките за незабавно справяне с последствията от щети, рискът от неблагоприятно въздействие върху здравето на човека ще бъде сериозен, ако съществува каквото и да е основателно съмнение по отношение на липсата на измерима вероятност, че непосредствена заплаха или последствия от щети могат да причинят пряка или непряка експозиция на хора на замърсители до степен, която е вредна за тяхното здраве, като се отчита настоящата или утвърдената бъдеща употреба на почвата. |
| --- | --- |

222.

За целите на превантивните мерки и мерките за незабавно справяне с последствията от щети, рискът от неблагоприятно въздействие върху здравето на човека ще бъде сериозен, ако съществува каквото и да е основателно съмнение по отношение на липсата на измерима вероятност, че непосредствена заплаха или последствия от щети могат да причинят пряка или непряка експозиция на хора на замърсители до степен, която е вредна за тяхното здраве, като се отчита настоящата или утвърдената бъдеща употреба на почвата.

| 223. | Аналогично за целите на мерките за отстраняване рискът от неблагоприятно въздействие върху здравето на човека ще бъде сериозен, ако съществува каквото и да е основателно съмнение по отношение на липсата на измерима вероятност, че вещества, препарати, организми и микроорганизми, въведени пряко или непряко във, на или под почвата причиняват пряка или непряка експозиция на хора на замърсители до степен, която е вредна за тяхното здраве, като се отчита настоящата или утвърдената бъдеща употреба на почвата. |
| --- | --- |

223.

Аналогично за целите на мерките за отстраняване рискът от неблагоприятно въздействие върху здравето на човека ще бъде сериозен, ако съществува каквото и да е основателно съмнение по отношение на липсата на измерима вероятност, че вещества, препарати, организми и микроорганизми, въведени пряко или непряко във, на или под почвата причиняват пряка или непряка експозиция на хора на замърсители до степен, която е вредна за тяхното здраве, като се отчита настоящата или утвърдената бъдеща употреба на почвата.

| 224. | Определянето на значимостта не изисква рискът да се е проявил чрез действителна вреда. За прилагане на определението за щети на почвата не е необходимо да бъде доказана действителна вреда за здравето на човека; нито пък трябва да се доказва, че поради разпространение рискът вече се е проявил чрез замърсяване на друг компонент на околната среда, като водата. Следователно, ако поради недостатъци при проектирането по отношение на местоположението или при експлоатацията ѝ индивидуална система за пречистване на отпадъчни води поражда измерим риск човешки патогени да преминат през почвата и да достигнат до вече замърсен източник на питейна вода, определението за щети на почвата ще е приложимо, без да е необходимо да се доказва, че дефектната система за пречистване на отпадъчни води е причинила действителното замърсяване на кладенеца. |
| --- | --- |

224.

Определянето на значимостта не изисква рискът да се е проявил чрез действителна вреда. За прилагане на определението за щети на почвата не е необходимо да бъде доказана действителна вреда за здравето на човека; нито пък трябва да се доказва, че поради разпространение рискът вече се е проявил чрез замърсяване на друг компонент на околната среда, като водата. Следователно, ако поради недостатъци при проектирането по отношение на местоположението или при експлоатацията ѝ индивидуална система за пречистване на отпадъчни води поражда измерим риск човешки патогени да преминат през почвата и да достигнат до вече замърсен източник на питейна вода, определението за щети на почвата ще е приложимо, без да е необходимо да се доказва, че дефектната система за пречистване на отпадъчни води е причинила действителното замърсяване на кладенеца.

8.   ЗАКЛЮЧЕНИЯ

ЗАКЛЮЧЕНИЯ

| 225. | С тези насоки се привлича вниманието към спектър от неблагоприятни ефекти, съдържащи се в определението за екологични щети. Този спектър, комбиниран със спектъра на трудовите дейности и последствията от щети, които могат да бъдат свързани с неблагоприятните ефекти, предполага, че често ще има нужда компетентните органи да имат достъп до специализирани знания, включително експертна преценка, за да оценят значимостта на дадени неблагоприятни ефекти. Доколкото съответните специализирани знания са разпределени в различни административни органи и центрове за знания (както често се случва), ефективното междуинституционално сътрудничество е важно. |
| --- | --- |

225.

С тези насоки се привлича вниманието към спектър от неблагоприятни ефекти, съдържащи се в определението за екологични щети. Този спектър, комбиниран със спектъра на трудовите дейности и последствията от щети, които могат да бъдат свързани с неблагоприятните ефекти, предполага, че често ще има нужда компетентните органи да имат достъп до специализирани знания, включително експертна преценка, за да оценят значимостта на дадени неблагоприятни ефекти. Доколкото съответните специализирани знания са разпределени в различни административни органи и центрове за знания (както често се случва), ефективното междуинституционално сътрудничество е важно.

| 226. | Освен това в насоките се подчертава обхватът на правните, техническите и научните съображения, които могат да окажат влияние, когато компетентните органи оценяват значимостта на дадени неблагоприятни ефекти или по друг начин осигуряват изпълнение на задълженията да предотвратяват неблагоприятни ефекти, незабавно да се справят с последствията от щети или да предприемат мерки за отстраняване. Средствата, чрез които компетентните органи и заинтересованите страни могат да се справят със свързаните с това предизвикателства, включват подходящо професионално обучение и споделяне на най-добри практики. Комисията е предоставила материали за обучение в помощ на държавите членки и ще ги преразглежда периодично (https://ec.europa.eu/environment/legal/liability/eld_training.htm), включително в светлината на развитието на практиката на Съда (https://curia.europa.eu/jcms/jcms/j_6/bg/). Със същата цел Комисията подкрепя работата на Мрежата на Европейския съюз за прилагане и въвеждане в изпълнение на правото в областта на околната среда (IMPEL) по практически аспекти на прилагането на директивата (https://www.impel.eu/projects/financial-provision-what-works-when/). |
| --- | --- |

226.

Освен това в насоките се подчертава обхватът на правните, техническите и научните съображения, които могат да окажат влияние, когато компетентните органи оценяват значимостта на дадени неблагоприятни ефекти или по друг начин осигуряват изпълнение на задълженията да предотвратяват неблагоприятни ефекти, незабавно да се справят с последствията от щети или да предприемат мерки за отстраняване. Средствата, чрез които компетентните органи и заинтересованите страни могат да се справят със свързаните с това предизвикателства, включват подходящо професионално обучение и споделяне на най-добри практики. Комисията е предоставила материали за обучение в помощ на държавите членки и ще ги преразглежда периодично (https://ec.europa.eu/environment/legal/liability/eld_training.htm), включително в светлината на развитието на практиката на Съда (https://curia.europa.eu/jcms/jcms/j_6/bg/). Със същата цел Комисията подкрепя работата на Мрежата на Европейския съюз за прилагане и въвеждане в изпълнение на правото в областта на околната среда (IMPEL) по практически аспекти на прилагането на директивата (https://www.impel.eu/projects/financial-provision-what-works-when/).

---

(1)  OB L 143, 30.4.2004 г., стр. 56.

1

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:02004L0035-20190626&qid=1568193390794&from=BG

(2)  Член 1.

2

(3)  Директивата е изменяна четири пъти, съответно с Директива 2006/21/ЕО (ОВ L 102, 11.4.2006 г., стр. 15), Директива 2009/31/ЕО (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 114) Директива 2013/30/ЕС (ОВ L 178, 28.6.2013 г., стр. 66) и Регламент (ЕС) 2019/1010 (ОВ L 170, 25.6.2019 г., стр. 115).

3

(4)  В резултат на изменението, в член 18, параграф 3 от Директивата е вмъкнат следният текст: „До 31 декември 2020 г. Комисията разработва насоки за осигуряване на общо разбиране на понятието „екологични щети“, както е определено в член 2.“

4

(5)  Вж. член 2.

5

(6)  Вж. по-специално членове 5, 6 и 11 от Директивата.

6

(7)  Член 12 от Директивата. Правото се простира до „превантивни действия“, когато дадена държава членка реши при транспонирането на Директивата в своето законодателство да се възползва от предвидената в член 12, параграф 5 възможност да не прилага това право в случаи на непосредствена заплаха от щети.

7

(8)  Член 15, параграф 1 и член 15, параграф 2 от Директивата.

8

(9)  Член 14 от Директивата.

9

(10)  Оценка по REFIT на Директивата относно екологичната отговорност, SWD(2016) 121 final

10

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=SWD:2016:121:FIN

(11)  Оценка по REFIT, стр. 60.

11

(12)  Документ за общото разбиране — ключови понятия и концепции съгласно Директивата относно екологичната отговорност. Конкретен договор No 07.0203/2016/745366/SER/ENV.E4 https://circabc.europa.eu/ui/group/cafdbfbb-a3b9-42d8-b3c9-05e8f2c6a6fe/library/3112f0b5-0021-49ce-9dfc-9127a1e12a8b/details

12

(13)  ОВ L 103, 25.4.1979 г., стр. 1.

13

(14)  OB L 20, 26.1.2010 г., стр. 7.

14

(15)  OB L 206, 22.7.92 г., стр. 7.

15

(16)  OB L 32, 22.12.2000 г., стр. 1.

16

(17)  OB L 164, 25.6.2008 г., стр. 19.

17

(18)  Вж. по-специално член 1 от Директивата.

18

(19)  Вж. дело C-129/16 Túrkevei Tejtermelő Kft и дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV, при които Съдът изрично споменава принципа на предпазните мерки — в точка 52 на първото и точка 31 на второто.

19

Túrkevei Tejtermelő Kft

Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV,

(20)  Член 191, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

20

(21)  От особено значение са инструментите, предвидени в приложение III, или инструментите, с които са били заменени.

21

(22)  Както е определено в член 2, параграф 6 от Директивата.

22

(23)  Както е определено в член 2, параграф 7 от Директивата. Вж. също член 3, параграф 1 от Директивата.

23

(24)  Точка 76 от решението.

24

(25)  Вж. член 3, параграф 1, буква а) от Директивата.

25

(26)  Вж. глава 2.9 в документа за общото разбиране относно „Законодателство, посочено в приложение III“, стр. 41—43.

26

(27)  Член 3, параграф 1, буква б) от Директивата.

27

(28)  Вж., с необходимите изменения, дело C-15/19, AMA, точка 54.

28

AMA,

(29)  Точки 190—194.

29

(30)  Съответно точка 52 и точка 54.

30

(31)  Вж. дело C-378/08, Raffinerie Mediterranee (ERG) SpA и други, в което Съдът е посочил, че: „Директива 2004/35 допуска национална правна уредба, която оправомощава компетентния орган, който действа в рамките на тази директива, да презумира, включително в случаите на дифузно замърсяване, съществуването на причинно-следствена връзка между установеното замърсяване и определени оператори, поради това че инсталациите на последните се намират в близост до зоната на замърсяването. В съответствие с принципа „замърсителят плаща“ обаче, за да може да презумира такава причинно-следствена връзка, компетентният орган трябва да разполага с надеждни улики, които да обосноват презумпцията му, като например близостта на инсталациите до установеното замърсяване и съответствието между откритите замърсяващи вещества и химическите съставки, използвани от посочените оператори в рамките на дейността им.“

31

(32)  Вж. например член 17.

32

(33)  Вж. член 2, параграф 8 от Директивата.

33

(34)  Точка 33.

34

(35)  Вж. употребата на израза в член 6, параграф 1, буква а) от Директивата.

35

(36)  По отношение на щетите на почвата обаче, последствията от щетите са ограничени в рамките на пряко или непряко въвеждане на вещества, препарати, организми или микроорганизми.

36

(37)  Вж. обстоятелствата, посочени в дело C-529/15, Folk

37

Folk

(38)  Вж. също приложение VI, т. 1 от Директивата, където е посочено „дата на възникване и/или установяване на щетите“.

38

(39)  Член 5, параграф 1 от Директивата.

39

(40)  Предвидени са и стимули за операторите за предприемане на превантивни мерки — по-специално мерки, насочени към избягване на възможността за екологични щети. Към подобни мерки спадат извършването на оценки на риска или установяването на системи за управление на риска, и/или прилагането на технологии за намаляване/смекчаване на риска. Въпреки че в Директивата за екологичната отговорност няма пряко изискване за тях, подобни мерки могат да помогнат за избягване на вредоносни събития и също така да улеснят операторите по отношение на получаването на финансови обезпечения. Трябва да се прави разграничение между тези мерки и конкретните „превантивни мерки“, описани в член 5 от Директивата.

40

(41)  Член 6, параграф 1, буква а) от Директивата.

41

(42)  Член 6, параграф 1, буква б) от Директивата.

42

(43)  Член 7, параграф 1 от Директивата.

43

(44)  OB L 334, 17.12.10 г., стр. 17.

44

(45)  Член 6, параграф 1 от Директивата.

45

(46)  Член 6, параграф 2, буква а) от Директивата.

46

(47)  Член 5, параграф 2 и член 5, параграф 3 от Директивата.

47

(48)  Член 11, параграф 2, второ изречение от Директивата.

48

(49)  Вж. член 7 и член 8 от Директивата относно емисиите от промишлеността.

49

(50)  OB L 197, 24.7.2012 г., стр. 1.

50

(51)  Член 17 от Директивата.

51

(52)  Член 38, параграф 2 от Директива 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 12 юни 2013 г. относно безопасността на свързаните с нефт и газ дейности в крайбрежни води и за изменение на Директива 2004/35/ЕО, ОВ L 178, 28.6.2013 г., стр. 66.

52

(53)  Вж. също дело C-378/08, ERG.

53

ERG.

(54)  Член 4 от Директивата.

54

(55)  Член 8, параграф 3 от Директивата.

55

(56)  Член 8, параграф 4, буква а) от Директивата — често наричана „освобождаване от отговорност поради притежаване на разрешително“.

56

(57)  Член 8, параграф 4, буква б) от Директивата — често наричана „защита срещу риска от развитието“ или „най-съвременна защита“.

57

(58)  В точка 34 Съдът е посочил, че Директивата „трябва да се тълкува в смисъл, че не допуска национална разпоредба, която общо и автоматично изключва възможността щетите, имащи сериозно неблагоприятно въздействие върху екологичния, химичния или количествения статус, или екологичния потенциал на съответните води, да бъдат квалифицирани като „екологични щети“, единствено защото попадат в обхвата на разрешение, издадено в приложение на националното право.“

58

(59)  Член 16 от Директивата. Вж. например дело C-129/16.

59

(60)  Както е определено в член 11, параграф 1 от Директивата.

60

(61)  Член 11, параграф 2 от Директивата.

61

(62)  Пак там.

62

(63)  Член 7, параграф 2 и член 11, параграф 2 от Директивата.

63

(64)  Вж. точки 47—57 и точка 66.

64

(65)  Вж. например член 5, параграф 3, член 5, параграф 4, член 6, параграф 2 и член 6, параграф 3 от Директивата.

65

(66)  Член 12, параграф 1 от Директивата.

66

(67)  Член 12, параграф 2 от Директивата.

67

(68)  Вж. член 23 от Директивата относно емисиите от промишлеността.

68

(69)  Например във всички държави членки НПО, работещи в сферата на орнитологията, играят много важна роля за събирането и обобщаването на данни за разпространението на птиците. Признатата научна стойност на тази информация е потвърдена от Съда, вж. дело C-3/96, Комисия/Нидерландия, точки 68—70.

69

Комисия/Нидерландия

(70)  OB L 328, 6.12.2008 г., стр. 91.

70

(71)  Вж. член 3 от Директива 2008/99/ЕО.

71

(72)  Например в единадесетото съображение от Директивата за престъпленията срещу околната среда се посочва, че тя не засяга други режими на отговорност за увреждане на околната среда по законодателството на [Съюза] или националното законодателство.

72

(73)  Вж. член 8.

73

(74)  Вж. отново член 8.

74

(75)  Директива 2006/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно управлението на отпадъците от миннодобивните индустрии и за изменение на Директива 2004/35/EО, ОВ L 102, 11.4.2006 г., стр. 15—34.

75

(76)  Вж. точка 96 от решението на Съда.

76

(77)  Вж. точка 99 от решението на Съда.

77

(78)  Вж. точки 40—46. Вж. също четвъртото съображение от Директивата.

78

(79)  Текстът тук е от консолидираната версия и отразява добавянето на морските води след първоначалното приемане на Директивата.

79

(80)  Въведено с Директива 2013/30/EС, OВ L 178, 28.6.2013 г., стр. 66.

80

(81)  Член 6, параграф 3 от Директивата за местообитанията.

81

(82)  ОВ L 26, 28.1.2012 г., стр. 1.

82

(83)  В делото Folk е повдигнат въпросът, дали функционирането на водноелектрическа централа може да породи отговорност съгласно Директивата.

83

Folk

(84)  Членове 5 и 6 от Директивата.

84

(85)  Член 11, параграф 2, второ изречение от Директивата.

85

(86)  Вж. по-специално разпоредбите на член 12, параграф 3 и член 12, параграф 4 от Директивата.

86

(87)  Член 15 от Директивата.

87

(88)  По-точно за целите на допълнителното и компенсаторното отстраняване: състоянието, което би съществувало ако екологичните щети не бяха възникнали — като се вземат предвид междинните събития, довели до подобряването или влошаването на състоянието на претърпелите щети ресурси, оценени въз основа на най-добрата налична информация относно тенденциите към момента на възникване на щетите.

88

(89)  Вж. точки 52—54.

89

(90)  Временните подземни езера (turlough) представляват изчезващи езера, които се намират във варовиковите райони на Ирландия. Те обикновено се наводняват през есента, а през летните месеци пресъхват. Те са приоритетен вид местообитание съгласно Директивата за местообитанията.

90

(91)  Следва да се прави разграничение между оценката на значимостта на щетите или на непосредствената заплаха от щети и незадължителната оценка на риска за дейността, която може да бъде препоръчана на оператора да извърши, за да сведе до минимум риска от настъпване на вредоносно събитие, за което може да стане отговорен.

91

(92)  В някои ситуации е много трудно да се оцени значимостта на екологичните щети и по-специално непосредствената заплаха от възникването им. Може да има различни причини за това — например може да не достига информация при спешен случай. В тези ситуации принципът на предпазните мерки може да изиграе ключова роля, като оправдае намесата на базата на основателни съмнения. Това ще позволи извършването на необходимите действия за предотвратяването и стартирането на съответната административна процедура.

92

(93)  Колкото по-дълго време отнеме организирането на основното отстраняване, толкова по-голяма ще бъде нуждата от компенсаторно отстраняване.

93

(94)  Вж. дело C-411/17, точки 175 и 176.

94

(95)  Точка 34.

95

(96)  Вж. по-специално член 8, параграф 2 или приложение II, точка 1.3.3., буква б) от Директивата.

96

(97)  Вж. по-специално член 4 от Директивата.

97

(98)  Вж. член 8, параграф 3 и член 8, параграф 4 от Директивата.

98

(99)  Вж. член 191, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

99

(100)  Това е в съответствие с мотивите на Съда по дело C-127/02, Waddenzee. В това дело Съдът е установил строг тест за оценяване на плановете или проектите за целите на член 6, параграф 3 от Директивата за местообитанията. Той е приел, че органът може да даде разрешение за даден план или проект само ако се е уверил, че няма да окаже неблагоприятно въздействие върху целостта на зоната, и е добавил, че „това може да стане едва когато бъдат разсеяни всички основателни научни съмнения за наличието на такива въздействия.“ Времевият натиск за предприемане на превантивни мерки и незабавно управление на последствията от щетите съгласно Директивата относно екологичната отговорност, е важно разграничаващо обстоятелство и то означава, че даден оператор или компетентен орган могат да разполагат с достъп само до ограничена информация. Въпреки това принципът на предпазните мерки означава, че каквито и да е съмнения следва да водят до предприемане на превантивни мерки и незабавно управление на последствията от щетите, вместо до бездействие.

100

Waddenzee

(101)  Това би съответствало на концепцията за допълнително отстраняване

101

(102)  Това би съответствало на концепцията за основно отстраняване.

102

(103)  Услугите са включени в определенията за основно, допълнително и компенсаторно отстраняване.

103

(104)  Това би съответствало на концепцията за компенсаторно отстраняване.

104

(105)  Белгия, Кипър, Чешка република, Естония, Гърция, Унгария, Италия, Латвия, Литва, Люксембург, Полша, Португалия, Словения, Испания, Швеция.

105

(106)  Списъкът на видовете птици, които са обхванати от член 1 на Директивата за птиците, т.е. видовете естествено живеещи в диво състояние птици на европейската територия на държавите членки, за които се прилага Договорът, е достъпен тук: https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/eu_species/index_en.htm; Вж. също „Контролен списък за видовете птици“ (последна актуализация: 5.7.2018 г.) наличен на адрес http://cdr.eionet.europa.eu/help/birds_art12

106

http://cdr.eionet.europa.eu/help/birds_art12

(107)  Вж. приложение II на ръководството относно опазването на видовете съгласно Директивата за местообитанията, което е достъпно тук: https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/guidance/pdf/guidance_en.pdf

107

(108)  За информация относно типичните видове, вж. страница 74 от документа „Докладване съгласно член 17 от Директивата за местообитанията — обяснителни бележки и насоки за периода 2013—2018 г.“, озаглавен „Reporting guidelines Article 17 (pdf) Addendum“(последно актуализиран: 5.7.2018 г.) на адрес: http://cdr.eionet.europa.eu/help/habitats_art17

108

(109)  Вж. стр. 164 от документа „Докладване съгласно член 17 от Директивата за местообитанията — обяснителни бележки и насоки за периода 2013—2018 г.“, озаглавен „Reporting guidelines Article 17 (pdf) Addendum“ (последно актуализиран: 5.7.2018 г.) на адрес: http://cdr.eionet.europa.eu/help/habitats_art17

109

(110)  Вж. https://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf

110

(111)  Консолидираните карти за ЕС са налични за изтегляне от услугата за обмен на данни на ЕАОС

111

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/article-12-database-birds-directive-2009-147-ec-1

(112)  Вж. стр. 121 от документа „Докладване съгласно член 17 от Директивата за местообитанията — обяснителни бележки и насоки за периода 2013—2018 г.“Reporting guidelines Article 17 (pdf)(последно актуализиран: 5.7.2018 г.) на адрес: http://cdr.eionet.europa.eu/help/habitats_art17

112

(113)  https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/guidance/pdf/guidance_en.pdf, в процес на преразглеждане.

113

(114)  Виж член 2, параграф 3, буква в) от Директивата относно екологичната отговорност.

114

(115)  Вж. Насоките за установяване на мрежата „Натура 2000“ в морската среда, Прилагане на Директивата за местообитанията и Директивата за птиците, стр. 18—25.

115

(116)  Член 1, буква д) и член 1, буква и) от Директивата за местообитанията.

116

(117)  Вж. на страница 11 от споменатото по-горе ръководство относно опазването на видовете.

117

(118)  Вж. като примери резултатите, публикувани от Европейската агенция за околната среда на адрес https://www.eea.europa.eu/themes/biodiversity/state-of-nature-in-the-eu/state-of-nature-2020

118

(119)  Вж. член 2, параграф 2 от Директивата за местообитанията.

119

(120)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:32011D0484&from=BG. Вж. също Регистъра на щетите върху биологичното разнообразие съгласно Директивата относно екологичната отговорност: Страницата, озаглавена „Изходна информация с източник Европа“, която е начална страница на „Инструмента за разглеждане на мрежата Натура 2000“ (на ред 5): https://natura2000.eea.europa.eu/.

120

(121)  Вж. точки 51—52 от решението на Съда.

121

(122)  Вж. точка 15 от решението на Съда.

122

(123)  Директива относно екологичната отговорност: „Наръчник за обучение и придружаващи слайдове. Европейска комисия/Eftec/Stratus Consulting. Февруари 2013 г.“, стр. 69.

123

(124)  https://ec.europa.eu/environment/legal/liability/

124

(125)  Изходно състояние на биологичното разнообразие

125

(126)  Вж. по-специално точка 26 от решението на Съда.

126

(127)  Вж. точка 11 от решението на Съда.

127

(128)  Трудовите дейности, обхванати от приложение III към Директивата относно екологичната отговорност, включват дейности, свързани с генетично модифицирани организми, съгласно определението в Директива 2001/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно съзнателното освобождаване на генетично модифицирани организми в околната среда и за отмяна на Директива 90/220/ЕИО на Съвета.

128

Директива

ЕИО на Съвета.

(129)  Точка 36.

129

(130)  Вж. точки 44—45.

130

(131)  Вж. точка 49.

131

(132)  Вж. точка 52.

132

(133)  Вж. точка 55.

133

(134)  Това следва от позоваванията в точка 54 от решението на мерките за управление, предвидени по-подробно в член 6, членове 12—16 от Директивата за местообитанията и членове 3—9 от Директивата за птиците.

134

(135)  Вж. точки 44—45.

135

(136)  Това е в съответствие и с член 8, параграф 4, буква а) от Директивата относно екологичната отговорност, съгласно който държавите членки имат възможност да позволят на даден оператор да не понесе разходите за действията за отстраняване — но само ако са изпълнени определени условия. Те включват пълно спазване на условията на разрешението.

136

(137)  Дело C-477/19, IE v Magistrat der Stadt Wien, в точки 11 и 12 е илюстрирано как могат да възникнат подобни обстоятелства. Строителни работи, описани като „вредоносни мерки“ от Съда, са оказали неблагоприятно въздействие върху мястото за размножаване и почивка на защитен вид, европейския хамстер, без да бъде получено предварително разрешение.

137

IE v Magistrat der Stadt Wien,

(138)  Член 1, Рамкова директива за водите.

138

(139)  Във връзка с това вж. също ръководствата, изготвени съгласно Общата стратегия за прилагане на Рамковата директива за водите, по-специално ръководство No 2.

139

(140)  През 2012 г. инструментите, установени в приложение IX към Рамковата директива за водите, бяха отменени с Директивата за стандарти за качество на околната среда, посочена в бележка под линия 143. Стандартите за качество на околната среда, посочени в тези инструменти, бяха заменени със стандарти, определени в Директивата относно стандартите за качество на околната среда.

140

(141)  Концентрациите на замърсители не показват ефект на солени води или други интрузии, не надвишават качествените стандарти, приложими съобразно съответното законодателство на Общността в съответствие с член 17, и не са такива, че да доведат до невъзможност за достигане на екологичните цели, определени в член 4 за свързаните повърхностни води, нито пък до значително намаляване на екологичното или химично качество на такива обекти, нито до значими увреди на земните екосистеми, директно зависещи от подземния воден обект.

141

(142)  https://circabc.europa.eu/sd/a/655e3e31-3b5d-4053-be19-15bd22b15ba9/Guidance%20No%202%20-%20Identification%20of%20water%20bodies.pdf

142

(143)  OB L 348, 24.12.2008 г., стр. 84.

143

(144)  С Директива 2013/39/EО, OВ L 226, 24.8.2013 г., стр. 1.

144

(145)  Вж. приложение I към ДСКОС.

145

(146)  Вж. приложение V, т. 2.3 към Рамковата директива за водите.

146

(147)  OB L 372, 27.12.2006 г., стр. 19.

147

(148)  Вж. приложение I към Директивата за подземните води.

148

(149)  Виж приложение III, т. 6 към Директивата относно екологичната отговорност.

149

(150)  Виж приложение III, т. 5 към Директивата относно екологичната отговорност.

150

(151)  Вж. Рамкова директива за водите, член 6.

151

(152)  Вж. съображения 115 и 116.

152

(153)  Вж. приложение V, т. 1.2.1 към Рамковата директива за водите.

153

(154)  Вж. приложение V, т. 2.1.2 към Рамковата директива за водите.

154

(155)  Вж. член 4, параграф 2, буква в), подточки ii) и iii) във връзка с параграф 4 от приложение III към Директивата за подземните води.

155

(156)  В член 4, параграф 1 от Рамковата директива за водите са посочени три категории цели. В член 4, параграф 1, буква а) са посочени цели за повърхностни води; В член 4, параграф 1, буква б) са посочени цели за подземни води; и в член 4, параграф 1, буква в) са посочени цели за защитени територии. Целите съгласно Рамковата директива за водите включват опазване от влошаване на състоянието и постигане на добро състояние на всички повърхностни и подземни води; и постигане на съответствие с правото на Съюза по отношение на защитените територии (в случаите, когато водните обекти са свързани с тях). В Рамковата директива за водите понятието „състояние“ е определено чрез позоваване на качествени елементи за повърхностните и подземните води. Целите съгласно член 4, параграф 1, буква в) не са отразени в определението за състояние на повърхностните води: при никой от елементите няма позоваване на тази разпоредба. За разлика от тях обаче целите съгласно член 4, параграф 1, буква в) са включени косвено в определението за химично [и количествено] състояние на подземните води. По-специално, понятието химично състояние е свързано със съответствие със стандарти на Съюза и национални стандарти за химикали и със задължението да се гарантира, че замърсяването не е такова, че да доведе до невъзможност да се достигнат [всички] цели, определени в Рамковата директива за водите за свързаните повърхностни води. Следователно целите съгласно член 4, параграф 1, буква в) по отношение на защитените територии са разгледани в определението за химично състояние на подземните води. Така, макар в Директивата за подземните води да не се разглеждат пряко микробиологичните замърсители на подземните води (за тях не съществуват стандарти на Съюза или национални стандарти), дадено микробиологично замърсяване ще попадне в обхвата ѝ, ако води до невъзможност да се достигнат целите съгласно член 4, параграф 1, буква в). В този смисъл ще бъдат приложими защитени зони за питейна вода. Защитени зони за води за къпане също могат да бъдат приложими.

156

и

(157)  Това е в съответствие с подхода, който е възприел Съдът по отношение на самата Рамкова директива за водите, вж. дело C-461/13.

157

(158)  Приложение II, т. 1.1.3.

158

(159)  Вж. съображения 69—70.

159

(160)  Вж. също параграф 151, последно тире.

160

(161)  Вж. точки 44—45.

161

(162)  Вж. член 4, параграф 7, буква а) от Рамковата директива за водите.

162

(163)  Посоченото по-горе дело C-461/13, Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland eV срещу Bundesrepublik Deutschland също е от значение за разбирането на член 4, параграф 7 от Рамковата директива за водите.

163

Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland eV срещу Bundesrepublik Deutschland

(164)  Предишно законодателство на Общността.

164

(165)  Както бе посочено по-горе, всички те обикновено са дейности, за които трябва да са издадени разрешения.

165

(166)  Заменена от Директивата относно емисиите от промишлеността.

166

(167)  Обединени и заменени от Директива 2008/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно отпадъците и за отмяна на определени директиви (ОВ L 312, 22.11.2008 г., стр. 3).

167

(168)  Вж. дело C-494/01, Комисия/Ирландия , параграф 84 като пример за вредоносно депо за отпадъци на крайбрежна площадка.

168

Комисия/Ирландия

(169)  Заменена от Регламент (ЕО) No 1272/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно класифицирането, етикетирането и опаковането на вещества и смеси, за изменение и за отмяна на директиви 67/548/ЕИО и 1999/45/ЕО и за изменение на Регламент (ЕО) No 1907/2006 (ОВ L 353, 31.12.2008 г., стр. 1).

169

(170)  OB L 178, 28.6.2013 г., стр. 66.

170

(171)  Заменена от Директива 2002/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 юни 2002 г. за създаване на система на Общността за контрол на движението на корабите и за информация и отменяща Директива 93/75/ЕИО на Съвета (ОВ L 208, 5.8.2002 г., стр. 10).

171

(172)  Заменен от Регламент (ЕО) No 1013/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно превози на отпадъци (ОВ L 190, 12.7.2006 г., стр. 1).

172

(173)  Директива (ЕС) 2017/845 на Комисията от 17 май 2017 г. за изменение на Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на примерните списъци от елементи, които следва да се вземат предвид при подготовката на морски стратегии, ОВ L 125, 18.5.2017 г., стр. 27.

173

(174)  Съответните конвенции са както следва: Международна конвенция за гражданска отговорност за щети при замърсяване с нефт, 1992 г.; Международната конвенция за създаване на Международен фонд за обезщетение при щети, причинени от замърсяване с нефт, 1992 г.; Международна конвенция относно гражданската отговорност за щети, причинени от замърсяване с корабно гориво, 2001 г. Международна конвенция относно отговорността и обезщетенията за причинени вреди при превоза на опасни и вредни вещества по море, 1996/2010 г. (все още не е влязла в сила).

174

(175)  Конвенция за ограничаване на отговорността при морски искове (LLMC), 1976 г.; Конвенция от Страсбург за ограничаване на отговорността при вътрешно корабоплаване (CLNI), 1988 г.

175

(176)  Балтийско море; Североизточният Атлантически океан; Средиземно море; Черно море.

176

(177)  В Североизточния Атлантически океан: Северно море в широки граници, в това число Категат и проливът Ламанш; Келтско море; Бискайският залив и Иберийското крайбрежие; в Атлантическия океан — биогеографският район Макронезия, определен от водите около Азорските острови, остров Мадейра и Канарските острови.

177

В Средиземно море: западната част на Средиземно море; Адриатическо море; Йонийско море и централната част на Средиземно море; Егейско море — Левантинско море.

(178)  Решение (ЕС) 2017/848 на Комисията от 17 май 2017 г. за определяне на критерии и методологични стандарти за добро екологично състояние на морските води, както и на спецификации и стандартизирани методи за мониторинг и оценка, и за отмяна на Решение 2010/477/ЕС (ОВ L 125, 18.5.2017 г., стр. 43).

178

(179)  В решението са дадени предписания за всеки дескриптор, как да се изрази за всеки регион, местообитание или популация степента, в която е постигнато добро екологично състояние. Вж. методологичните стандарти, установени в приложението към решението.

179

(180)  В член 2, параграф 4 от Решение (ЕС) 2017/848 са определени „съставните елементи на дадена екосистема, особено биологичните ѝ елементи (видове, местообитания и техните общности), или аспектите на натиска върху морската среда (биологични, физични, вещества, отпадъци и енергия), които се оценяват по всеки критерий“.

180

(181)  В член 2, параграф 5 от Решение (ЕС) 2017/848 „прагова стойност“ е определена като „стойност или интервал от стойности, които дават възможност за оценка на нивото на качеството, постигнато за даден критерий, допринасяйки по този начин за оценката на степента, в която е постигнато добро екологично състояние“.

181

(182)  Вж. член 4 от Решение (ЕС) 2017/848. Праговите стойности трябва да бъдат определени на равнището на Съюза или на регионално или подрегионално равнище. Засега не са установени прагови стойности за всички критерии, но са в процес на разработване. Един пример може да бъде броят на определен вид предмети, представляващи отпадък, на квадратен метър. По отношение на замърсителите, праговата стойност е стандартът за качество на околната среда, установен съгласно Рамковата директива за водите, ако има такъв.

182

(183)  Съгласно разпоредбата на член 4, параграф 1, буква в) от Решение (ЕС) 2017/848, праговите стойности трябва, когато е целесъобразно, да разграничават нивото на качеството, което показва значимостта на неблагоприятното въздействие за даден критерий, и да бъдат определени спрямо дадено референтно условие. Във връзка с това в съображение 13 от решението inter alia се посочва: „ Праговите стойности следва да отразяват, когато е целесъобразно, нивото на качеството, което показва значимостта на неблагоприятното въздействие за даден критерий, и следва да бъдат определени във връзка с дадено референтно условие.“ Следва да се отбележи, че понятието „неблагоприятно въздействие“ се използва в Решение (ЕС) 2017/848 на Комисията независимо от препратката към „със сериозно неблагоприятно въздействие“ в определението на „щети на водите“.

183

(184)  Вж. съображения 14 и 15 от Решение (ЕС) 2017/848. Следва да се отбележи, че в съответствие с член 1, параграф 3 от Рамковата директива за морска стратегия общият натиск от човешките дейности трябва да се запазва в граници, които са съпоставими с постигането на добро екологично състояние, като по този начин се гарантира, че способността на морските екосистеми да се справят с предизвиканите от човека промени не е застрашена; и че това може да означава, когато е целесъобразно, праговите стойности за някои видове натиск и тяхното въздействие върху околната среда да не бъдат постигнати непременно във всички зони на морските води на държавите членки, при условие че това не застрашава постигането на целите на Рамковата директива за морска стратегия, като в същото време се позволява устойчивото използване на морските продукти и услуги.

184

(185)  Посочени са в приложение III към Рамковата директива за морска стратегия.

185

(186)  Взаимовръзките между тези различни аспекти на определянето на добро екологично състояние са обяснени в работен документ на службите на Комисията. Вж. SWD(2020) 62, Информационен документ за Рамковата директива за морска стратегия относно определянето на добро състояние на околната среда и връзките му с оценките и определянето на екологични цели.

186

(187)  Вж. също така член 8, параграф 1), буква б), подточка ii) от Рамковата директива за морска стратегия

187

(188)  Вж. приложение III, т. 7, буква а) и приложение III, т. 8.

188

(189)  Примери: Съгласно член 7 от Директивата относно емисиите от промишлеността операторите са задължени да информират незабавно компетентните органи при аварии и инциденти и да предприемат мерки за предотвратяване; Съгласно член 8 от същата директива операторите са задължени да информират незабавно компетентните органи в случай на нарушаване на условията на разрешителното и да предприемат мерки за предотвратяване, като също така се предвижда възможност за спиране на експлоатацията на инсталацията.

189

(190)  Член 22, Директива относно емисиите от промишлеността. Комисията е разработила насоки относно изготвянето на доклада за базовото състояние. Вж. Насоки на Европейската комисия относно докладите за базовото състояние съгласно член 22, параграф 2 от Директива 2010/75/ЕС относно емисиите от промишлеността, 2014/C 136/03.

190

(191)  Член 6, параграф 1, буква б) от Директивата.

191

(192)  Директива 98/83/ЕО на Съвета от 3 ноември 1998 г. относно качеството на водите, предназначени за консумация от човека (ОВ L 330, 5.12.1998 г., стр. 32).

192

(193)  UNEP/MC/COP.3/8/Rev.1

193

(194)  Оценката на риска може да се използва за определяне на цели за отстраняване или управление за площадката, като:

194

| а) | достигане до максимално допустимите граници, установени от националното или местното законодателство или съответните органи, или |
| --- | --- |

а)

достигане до максимално допустимите граници, установени от националното или местното законодателство или съответните органи, или

| б) | достигане до специфични, базирани на риска ограничения, установени за площадката въз основа на оценката. За да се подпомогнат обоснованото вземане на решения въз основа на риска и устойчивото управление на риска, като основен инструмент за определяне на необходимостта от действия за управление на риска може да се разглежда специфична за площадката оценка, която стъпва на ясно определени общи методи за безопасност (т.е. връзката източник-път-приемник) и отчита местните условия на площадката и фоновите стойности. |
| --- | --- |

б)

достигане до специфични, базирани на риска ограничения, установени за площадката въз основа на оценката. За да се подпомогнат обоснованото вземане на решения въз основа на риска и устойчивото управление на риска, като основен инструмент за определяне на необходимостта от действия за управление на риска може да се разглежда специфична за площадката оценка, която стъпва на ясно определени общи методи за безопасност (т.е. връзката източник-път-приемник) и отчита местните условия на площадката и фоновите стойности.

Обикновено оценката на риска се извършва на четири ясно определени етапа със специфични цели за определяне на взаимовръзките между опасностите, дозата и риска, и за измерване на степента на експозиция за определяне на нивото на риска и очакваното въздействие върху претърпелите експозиция приемници:

| а) | Идентификация и характеризиране на обхвата (напр. степента на замърсяване, близостта до населени места, дълбочината на подземните води, близостта до повърхностни води или уязвими местообитания): Оценката на риска може да е насочена към въздействията на замърсителите върху здравето на човека, върху сухоземните животни и живите организми във водните екосистеми. Най-често приоритет е здравето на човека. Обхватът на оценката се определя от специфичните нужди за площадката. |
| --- | --- |

а)

Идентификация и характеризиране на обхвата (напр. степента на замърсяване, близостта до населени места, дълбочината на подземните води, близостта до повърхностни води или уязвими местообитания): Оценката на риска може да е насочена към въздействията на замърсителите върху здравето на човека, върху сухоземните животни и живите организми във водните екосистеми. Най-често приоритет е здравето на човека. Обхватът на оценката се определя от специфичните нужди за площадката.

| б) | Анализ на нивото на опасност и токсичността: Опасностите от някои замърсители са добре познати, като е налична обширна научна информация за въздействията от тях. |
| --- | --- |

б)

Анализ на нивото на опасност и токсичността: Опасностите от някои замърсители са добре познати, като е налична обширна научна информация за въздействията от тях.

| в) | Анализ на експозицията: Целта е да се оцени степента на контакт на идентифицираните замърсители с хора или с околната среда. Анализът се основава на описание на действителни и възможни сценарии на експозиция, както и на характеризиране на естеството и степента на замърсяването. Това може да включва измервания на експозицията като вземане на проби от доставяната вода, от храни с местен произход, морски хранителни продукти и коса и урина от хора. Чрез измервания на нивата на замърсяване в седименти и риба и други живи организми могат да се установят възможни въздействия върху околната среда. |
| --- | --- |

в)

Анализ на експозицията: Целта е да се оцени степента на контакт на идентифицираните замърсители с хора или с околната среда. Анализът се основава на описание на действителни и възможни сценарии на експозиция, както и на характеризиране на естеството и степента на замърсяването. Това може да включва измервания на експозицията като вземане на проби от доставяната вода, от храни с местен произход, морски хранителни продукти и коса и урина от хора. Чрез измервания на нивата на замърсяване в седименти и риба и други живи организми могат да се установят възможни въздействия върху околната среда.

| г) | Анализ на рисковете: Резултатите от предишните етапи се комбинират, за да се оцени обективно вероятността от неблагоприятни въздействия върху защитени елементи при специфичните условия на площадката. |
| --- | --- |

г)

Анализ на рисковете: Резултатите от предишните етапи се комбинират, за да се оцени обективно вероятността от неблагоприятни въздействия върху защитени елементи при специфичните условия на площадката.

След оценката на замърсения терен се вземат решения за най-подходящите средства за управление на рисковете, произтичащи от площадката. Такива решения могат да бъдат вземани на национално, регионално или местно равнище или, при определени обстоятелства, от собствениците на земята или други субекти. Целта за управление на рисковете трябва да бъде договорена преди предприемането на действия и трябва да бъде съгласувана с целта за опазване на здравето на човека и на околната среда от антропогенни емисии и изпускане на замърсители. Изискванията за управление на замърсената площадка могат да бъдат установени в законодателството и политиките на национално или местно равнище.

(195)  Вж. например модела S-Risk, използван във Фландрия: www.s-risk.be

195

(196)  JRC (2007 г.). Методи за извеждане на стойности за проверка на почвата в Европа. Преглед и оценка на националните процедури за хармонизация: https://esdac.jrc.ec.europa.eu/ESDB_Archive/eusoils_docs/other/EUR22805.pdf

196

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Списък с решения на Съда, към които има препратки в ръководството

Дело C-157/89, Комисия/Италия, EU:C:1990 :385

Дело C-3/96, Комисия/Нидерландия, EU:C:1998 :238

Дело C-392/96, Комисия/Ирландия, EU:C:1999 :431

Дело C-374/98, Комисия/Франция, EU:C:2000 :670

Дело C-494/01, Комисия/Ирландия, EU:C:2005 :250

Дело C-209/02, Комисия/Австрия, EU:C:2004 :61

C-378/08, Raffinerie Mediterranee (ERG) SpA, Polimeri Europa SpA и Syndial SpA срещу Ministero dello Sviluppo economico
  и други, EU:C:2010 :126

Дело C-258/11, Sweetman, EU:C:2013:220

Дело C-461/13 Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland срещу Bundesrepublik Deutschland, EU:C:2015 :433

Дело C-534/13, Fipa Group и други, EU:C:2015 :140

Дело C-104/15, Комисия/Румъния, EU:C:2016 :581

Дело C-529/15, Folk, EU:C:2017 :419

Дело C-129/16, Túrkevei Tejtermelő Kft. срещу Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség, EU:C:2017 :547

C-411/17, Inter-Environnement Wallonie ASBL и Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen ASBL срещу Conseil des ministres, EU:C:2019 :622

C-535/18, IL и др. срещу Land Nordrhein-Westfalen, EU:C:2020 :391

Дело C-15/19, A.m.a. - Azienda Municipale Ambiente SpA срещу Consorzio Laziale Rifiuti — Co.La.Ri., EU:C:2020 :371

Дело C-297/19, Naturschutzbund Deutschland — Landesverband Schleswig-Holstein eV, EU:C:2020 :533

Дело C-477/19, IE срещу Magistrat der Stadt Wien, EU:C:2021 :517

---

| 7.4.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 118/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 118/50

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело M.9744 — Mastercard/Nets)

(текст от значение за ЕИП)

(2021/C 118/02)

На 17 август 2020 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с вътрешния пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) във връзка с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1). Пълният текст на решението е достъпен единствено на английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32020M9744. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32020M9744. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 7.4.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 118/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 118/51

---

Лихвен процент, прилаган от Европейската централна банка относно нейните основни операции по рефинансиране (1):

0,00 % на 1 април 2021 година

Обменен курс на еврото (2)

6 април 2021 година

(2021/C 118/03)

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,1812 |
| JPY | японска йена | 130,27 |
| DKK | датска крона | 7,4379 |
| GBP | лира стерлинг | 0,85358 |
| SEK | шведска крона | 10,2610 |
| CHF | швейцарски франк | 1,1070 |
| ISK | исландска крона | 149,50 |
| NOK | норвежка крона | 10,0768 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 26,051 |
| HUF | унгарски форинт | 360,31 |
| PLN | полска злота | 4,5914 |
| RON | румънска лея | 4,9175 |
| TRY | турска лира | 9,6281 |
| AUD | австралийски долар | 1,5482 |
| CAD | канадски долар | 1,4840 |
| HKD | хонконгски долар | 9,1860 |
| NZD | новозеландски долар | 1,6814 |
| SGD | сингапурски долар | 1,5840 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 323,16 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 17,1399 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 7,7390 |
| HRK | хърватска куна | 7,5700 |
| IDR | индонезийска рупия | 17 133,31 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,8801 |
| PHP | филипинско песо | 57,424 |
| RUB | руска рубла | 90,5074 |
| THB | тайландски бат | 37,054 |
| BRL | бразилски реал | 6,6644 |
| MXN | мексиканско песо | 23,9395 |
| INR | индийска рупия | 86,7000 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,1812

JPY

японска йена

130,27

DKK

датска крона

7,4379

GBP

лира стерлинг

0,85358

SEK

шведска крона

10,2610

CHF

швейцарски франк

1,1070

ISK

исландска крона

149,50

NOK

норвежка крона

10,0768

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

26,051

HUF

унгарски форинт

360,31

PLN

полска злота

4,5914

RON

румънска лея

4,9175

TRY

турска лира

9,6281

AUD

австралийски долар

1,5482

CAD

канадски долар

1,4840

HKD

хонконгски долар

9,1860

NZD

новозеландски долар

1,6814

SGD

сингапурски долар

1,5840

KRW

южнокорейски вон

1 323,16

ZAR

южноафрикански ранд

17,1399

CNY

китайски юан рен-мин-би

7,7390

HRK

хърватска куна

7,5700

IDR

индонезийска рупия

17 133,31

MYR

малайзийски рингит

4,8801

PHP

филипинско песо

57,424

RUB

руска рубла

90,5074

THB

тайландски бат

37,054

BRL

бразилски реал

6,6644

MXN

мексиканско песо

23,9395

INR

индийска рупия

86,7000

---

(1)  Обменен курс, прилаган при последната операция, извършена преди посочения ден. В случай на предлагане при променлив курс, означава лихвата и маргиналната лихва.

(2)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

| 7.4.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 118/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 118/52

---

Информация, предоставяна в съответствие с член 5, параграф 2

Създаване на Европейска група за териториално сътрудничество (ЕГТС)

Регламент (EС) No 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 19)

(2021/C 118/04)

I.1)

Регистрирано наименование: ЕГТС Европейски кампус за проучвания и изследвания

Седалище по регистрация: Max-Breiherr-Straße 32, 84347 Pfarrkirchen, Deutschland (Германия)

Лице за контакт:
  проф. д-р Horst Kunhardt

Интернет адрес на групата:

I.2)

Срок на съществуване на групата: безсрочно

Дата на регистриране:29.5.2020 г.

Дата на публикуване:15.6.2020 г.

II.   ЦЕЛИ

ЦЕЛИ

III.   ДОПЪЛНИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ ЗА НАИМЕНОВАНИЕТО НА ГРУПАТА

ДОПЪЛНИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ ЗА НАИМЕНОВАНИЕТО НА ГРУПАТА

Наименование на английски:
  European Campus of Studies and Research

Наименование на английски:

European Campus of Studies and Research

Наименование на френски:
  Campus Européen d’Études et de Recherche

Наименование на френски:

Campus Européen d’Études et de Recherche

IV.   ЧЛЕНОВЕ

ЧЛЕНОВЕ

| IV.1) | Общ брой членове на групата: 3 |
| --- | --- |

IV.1)

Общ брой членове на групата:

| IV.2) | Националност на членовете на групата: Германия/Австрия |
| --- | --- |

IV.2)

Националност на членовете на групата:

| IV.3) | Информация за членовете (1)


  Официално наименование:
  FH Oberösterreich Management GesmbH


  Пощенски адрес: Roseggerstraße 15, 4600 Wels, Österreich (Австрия)

  Интернет адрес: www.fh-ooe.at

  Вид член: Орган, уреден от публичното право

  Официално наименование:
  European Academy of Sciences and Art


  Пощенски адрес: Eduard-Baumgartner-Straße 3, 5020 Salzburg, Österreich (Австрия)

  Интернет адрес: www.euro-acad.eu

  Вид член: Орган, уреден от публичното право

  Допълнителна информация: Асоцииран партньор без право на глас

  Официално наименование: Technische Hochschule Deggendorf, Körperschaft des öffentlichen Rechts – KdöR

  Пощенски адрес: Max-Breiherr-Straße 32, 84347 Pfarrkirchen, Deutschland (Германия)

  Интернет адрес: не е приложимо

  Вид член: Орган, уреден от публичното право |
| --- | --- |

IV.3)

Информация за членовете

1

Официално наименование:
  FH Oberösterreich Management GesmbH

Официално наименование:

FH Oberösterreich Management GesmbH

Пощенски адрес: Roseggerstraße 15, 4600 Wels, Österreich (Австрия)

Пощенски адрес:

Интернет адрес: www.fh-ooe.at

Интернет адрес:

Вид член: Орган, уреден от публичното право

Вид член:

Официално наименование:
  European Academy of Sciences and Art

Официално наименование:

European Academy of Sciences and Art

Пощенски адрес: Eduard-Baumgartner-Straße 3, 5020 Salzburg, Österreich (Австрия)

Пощенски адрес:

Интернет адрес: www.euro-acad.eu

Интернет адрес:

Вид член: Орган, уреден от публичното право

Вид член:

Допълнителна информация: Асоцииран партньор без право на глас

Допълнителна информация

Официално наименование: Technische Hochschule Deggendorf, Körperschaft des öffentlichen Rechts – KdöR

Официално наименование:

Пощенски адрес: Max-Breiherr-Straße 32, 84347 Pfarrkirchen, Deutschland (Германия)

Пощенски адрес:

Интернет адрес: не е приложимо

Интернет адрес:

Вид член: Орган, уреден от публичното право

Вид член:

---

(1)  Попълва се за всеки член.

1

---

V Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейски орган за безопасност на храните

| 7.4.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 118/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 118/54

---

Покана за изразяване на интерес за длъжността „член на Управителния съвет на Европейския орган за безопасност на храните“

(2021/C 118/05)

Лицата, заинтересовани от свободна длъжност в 14-членния Управителен съвет на Европейския орган за безопасност на храните, създаден с Регламент (ЕО) No 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 г. за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (1), се приканват да подадат своята кандидатура. Органът е със седалище в Парма, Италия.

Европейски орган за безопасност на храните

Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) е елемент от централно значение в системата на ЕС за оценка на риска в областта на безопасността на храните и фуражите. Този орган бе създаден с цел да предоставя научни консултации и научна помощ за законодателството и политиките на Съюза във всички сфери, които пряко или косвено засягат безопасността на храните и фуражите, както и по тясно свързани с това въпроси в сферата на здравеопазването на животните и хуманното отношение към тях и здравето на растенията. Той предоставя независима информация по посочените въпроси и сигнализира за наличието на рискове. Освен това в неговите задължения се включва и изготвянето на научни консултации в редица сфери на правото в областта на храните и фуражите винаги когато законодателството на Съюза го изисква, включително по отношение на новите технологии в храните, като ГМО. Поради своята независимост, научната стойност на своите становища и на предоставяната обществена информация, прозрачността на своите процедури и грижата, с която изпълнява задълженията си, Органът се ползва с широко признат статут на референтна институция. Освен че разполага със свой собствен екип от специалисти, Органът се подпомага от мрежа от компетентни организации в ЕС.

Правен контекст

Съгласно член 25 от горепосочения регламент „членовете на съвета се назначават по такъв начин, че да се гарантира най-висока степен на компетентност, широк обхват на съответен професионален опит и в съответствие с това възможно най-широко географско разпределение в рамките на Съюза“. Освен това четирима от членовете на Управителния съвет „трябва да имат професионален опит в организации, представляващи потребителите и други групи интереси по хранителната верига“.

Освен това в съображение 40 от същия регламент се посочва: „абсолютно необходимо е да се осъществява и сътрудничество с държавите членки“, а в съображение 41 —

„членовете на Управителния съвет следва да се назначават по начин, който да гарантира най-висока степен на компетентност, богат опит в съответната област, например в управлението или публичната администрация, и възможно най-широко географско разпределение в рамките на Съюза. Това следва да се улеснява чрез ротация на различни страни по произход на членовете на Управителния съвет, без запазване на определени постове за граждани на конкретна държава членка.“

Роля и дейност на Управителния съвет

Роля и дейност на Управителния съвет

Задълженията на Управителния съвет включват в частност:

| — | общ мониторинг на работата на Органа, за да гарантира, че той изпълнява мисията и задълженията, които са му възложени в съответствие с неговите правомощия, при условия на независимост и прозрачност; |
| --- | --- |

—

общ мониторинг на работата на Органа, за да гарантира, че той изпълнява мисията и задълженията, които са му възложени в съответствие с неговите правомощия, при условия на независимост и прозрачност;

| — | избор на изпълнителен директор от списък с кандидати, изготвен от Комисията, а при необходимост — неговото освобождаване от длъжност; |
| --- | --- |

—

избор на изпълнителен директор от списък с кандидати, изготвен от Комисията, а при необходимост — неговото освобождаване от длъжност;

| — | избор на членовете на научния комитет и на групите от експерти, които отговарят за изготвянето на научните становища на Органа; |
| --- | --- |

—

избор на членовете на научния комитет и на групите от експерти, които отговарят за изготвянето на научните становища на Органа;

| — | приемане на годишните и многогодишните програми за работата на Органа, както и на общия доклад за годишните дейности; |
| --- | --- |

—

приемане на годишните и многогодишните програми за работата на Органа, както и на общия доклад за годишните дейности;

| — | приемане на бюджета на Органа за следващата година, както и на годишния счетоводен отчет за предходната година; |
| --- | --- |

—

приемане на бюджета на Органа за следващата година, както и на годишния счетоводен отчет за предходната година;

| — | приемане на вътрешния правилник и на финансовия правилник на Органа. |
| --- | --- |

—

приемане на вътрешния правилник и на финансовия правилник на Органа.

Работата на Съвета е организирана на базата на публични срещи, закрити заседания и кореспонденция. Документацията на ЕОБХ, кореспонденцията на Съвета и закритите заседания се водят на английски език. Съветът заседава между четири и шест пъти годишно, главно в Парма.

Състав на управителния съвет

Състав на управителния съвет

Управителният съвет се състои от 14 членове и представител на Комисията, както е посочено в член 25, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 178/2002. Четирима от членовете трябва да имат професионален опит в организации, представляващи потребителите и други групи интереси по хранителната верига.

Информация за настоящия състав на Съвета може да намерите на интернет сайта на ЕОБХ на адрес: https://www.efsa.europa.eu/en/people/mbmembers.

В съответствие с Решение 2018/C 230/02 на Съвета (2) мандатът на един член на настоящия Управителен съвет изтича на 30 юни 2021 г.

2

Освен това с Регламент (ЕС) 2019/1381 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. относно прозрачността и устойчивостта на оценката на ЕС на риска в хранителната верига и за изменение на регламенти (ЕО) No 178/2002, (ЕО) No 1829/2003, (ЕО) No 1831/2003, (ЕО) No 2065/2003, (ЕО) No 1935/2004, (ЕО) No 1331/2008, (ЕО) No 1107/2009, (ЕС) 2015/2283 и Директива 2001/18/ЕО (3) за изменение на Регламент (ЕО) No 178/2002 и други, се въвеждат нови разпоредби относно състава на Управителния съвет на ЕОБХ. Съгласно първия от горепосочените регламенти (4) мандатът на целия Управителен съвет на ЕОБХ ще изтече на 30 юни 2022 г. На 1 юли 2022 г. ще встъпи в длъжност нов управителен съвет, който ще бъде съставен в съответствие с новите разпоредби.

3

4

Следователно напускането на члена, чийто мандат изтича на 30 юни 2021 г., ще създаде свободна длъжност, която трябва да бъде заета за периода от 1 юли 2021 г. до 30 юни 2022 г.

Освен това, тъй като този член има професионален опит в организации, представляващи потребителите или други групи интереси по хранителната верига, членът, който ще го замести, следва да има същия професионален опит. Поради това ще бъдат разгледани само заявленията на кандидати с потвърден професионален опит в организации, представляващи потребителите или други групи интереси по хранителната верига.

Необходима квалификация за длъжността и критерии за подбор

Необходима квалификация за длъжността и критерии за подбор

Членовете на Управителния съвет трябва да притежават най-висока степен на компетентност, богат съответен професионален опит и да поемат ангажимент да работят независимо.

За да отговарят на изискванията за длъжността, кандидатите трябва да са граждани на държава — членка на ЕС, и да притежават:

| 1. | Най-малко 15 години опит в една или повече от изброените по-долу 5 сфери на компетентност, от които поне 5 години опит на високо управленско ниво:






  — | предоставяне на независими научни консултации и научна и техническа подкрепа за изготвянето на законодателството и политиката на Европейския съюз във всички сфери, които пряко или косвено засягат безопасността на храните и фуражите; |
| --- | --- | --- |

1.

Най-малко 15 години опит в една или повече от изброените по-долу 5 сфери на компетентност, от които поне 5 години опит на високо управленско ниво:

—

предоставяне на независими научни консултации и научна и техническа подкрепа за изготвянето на законодателството и политиката на Европейския съюз във всички сфери, които пряко или косвено засягат безопасността на храните и фуражите;

| — | управление и публична администрация (включително в областта на човешките ресурси, правните и финансовите аспекти); |
| --- | --- |

—

управление и публична администрация (включително в областта на човешките ресурси, правните и финансовите аспекти);

| — | изготвяне на политики, които гарантират почтеност, независимост, прозрачност, етична практика и качествени научни консултации, като същевременно поддържат надеждност за заинтересованите страни; |
| --- | --- |

—

изготвяне на политики, които гарантират почтеност, независимост, прозрачност, етична практика и качествени научни консултации, като същевременно поддържат надеждност за заинтересованите страни;

| — | ефективно осведомяване и информация за широката общественост относно научната работа; |
| --- | --- |

—

ефективно осведомяване и информация за широката общественост относно научната работа;

| — | осигуряване на необходимата съгласуваност между: функциите за оценка и управление на риска и за обмяна на информацията за него; |
| --- | --- |

—

осигуряване на необходимата съгласуваност между: функциите за оценка и управление на риска и за обмяна на информацията за него;

| 2. | Най-малко пет години опит в областта на безопасността на храните и фуражите или други сфери на дейност, свързани със задачите на Органа, по-конкретно в сферата на здравеопазването на животните и хуманното отношение към тях, опазването на околната среда, здравето на растенията и храненето; |
| --- | --- |

2.

Най-малко пет години опит в областта на безопасността на храните и фуражите или други сфери на дейност, свързани със задачите на Органа, по-конкретно в сферата на здравеопазването на животните и хуманното отношение към тях, опазването на околната среда, здравето на растенията и храненето;

| 3. | Способност за работа в многоезична, мултикултурна и мултидисциплинарна среда; |
| --- | --- |

3.

Способност за работа в многоезична, мултикултурна и мултидисциплинарна среда;

| 4. | Ангажираност да работят независимо:
  от тях се очаква да спазват най-високи стандарти на етично поведение, да действат честно, независимо, безпристрастно, благоразумно и без оглед на личен интерес, както и да избягват всякакви ситуации, които биха могли да създадат конфликт на лични интереси. |
| --- | --- |

4.

Ангажираност да работят независимо:

от тях се очаква да спазват най-високи стандарти на етично поведение, да действат честно, независимо, безпристрастно, благоразумно и без оглед на личен интерес, както и да избягват всякакви ситуации, които биха могли да създадат конфликт на лични интереси.

| 5. | Имат професионален опит в организации, представляващи потребителите или други групи интереси по хранителната верига. |
| --- | --- |

5.

Имат професионален опит в организации, представляващи потребителите или други групи интереси по хранителната верига.

Прилагат се следните критерии за оценка на кандидатите, които ще бъдат оценени въз основа на съпоставяне на постиженията им и на ангажираността им да работят независимо:

| — | експертен опит и способност ефективно да допринасят в една или повече сфери на компетентност, изброени по-горе; |
| --- | --- |

—

експертен опит и способност ефективно да допринасят в една или повече сфери на компетентност, изброени по-горе;

| — | експертен опит в областта на безопасността на храните и фуражите или в други сфери, свързани със задачите на Органа; |
| --- | --- |

—

експертен опит в областта на безопасността на храните и фуражите или в други сфери, свързани със задачите на Органа;

| — | способност за работа в многоезична, мултикултурна и мултидисциплинарна среда. |
| --- | --- |

—

способност за работа в многоезична, мултикултурна и мултидисциплинарна среда.

Съставеният списък с подбрани кандидатури също ще бъде анализиран с оглед на следните изисквания за състава на Съвета:

| — | добре балансиран колективен експертен опит на членовете на Управителния съвет; |
| --- | --- |

—

добре балансиран колективен експертен опит на членовете на Управителния съвет;

| — | възможно най-широко географско разпределение чрез ротация на различни страни по произход на членовете на Управителния съвет. |
| --- | --- |

—

възможно най-широко географско разпределение чрез ротация на различни страни по произход на членовете на Управителния съвет.

Освен това ще бъдат разгледани само заявленията на кандидати, които имат професионален опит в организации, представляващи потребителите или други групи интереси по хранителната верига. Кандидатите трябва да представят доказателства за твърденията относно професионалния си опит. Обосновката следва да включва информация относно техния опит в организации, представляващи потребителите или други групи интереси по хранителната верига. Към заявлението трябва да бъде приложено препоръчително писмо от посочената организация.

Кандидатите могат да подават само по едно заявление.

Кандидатите трябва да попълнят онлайн формуляр за кандидатстване и декларация за интереси, в които са изброени конкретни ангажименти и клетвени декларации.

Предназначението на декларацията за интереси е да покаже способността на кандидата да изпълнява задълженията си на член на Управителния съвет на ЕОБХ в съответствие с вътрешния правилник за независимост на ЕОБХ (http://www.efsa.europa.eu/en/values/independence.htm) и Кодекса за поведение на Управителния съвет на ЕОБХ. В тези правила се забранява на членовете на Съвета да се занимават с дейност, която би довела до конфликт на интереси или има вероятност да предизвика у широката общественост съмнение за конфликт на интереси.

След назначаването им от Съвета, членовете на Управителния съвет трябва да представят годишна писмена декларация за интереси и да съобщават на всяко заседание на Управителния съвет за интереси, които биха могли да засегнат тяхната безпристрастност по дадена точка в дневния ред.

Участие в заседанията на Съвета/Възстановяване на разходите и възнаграждения

Участие в заседанията на Съвета/Възстановяване на разходите и възнаграждения

Членовете трябва да поемат твърд ангажимент за участие в заседанията на Управителния съвет. От тях се изисква да потвърдят във формуляра за кандидатстване времето, с което разполагат за активно участие в заседанията на Управителния съвет. Очаква се Управителният съвет да заседава между четири и шест пъти годишно. Членовете на Съвета не получават заплащане, но направените от тях обичайни пътни разходи ще им бъдат възстановявани, като те ще имат право и на възстановяване на дневните си разходи, в съответствие с правилата за прилагане, приети от ЕОБХ. Без да се засяга възможността приложимите правила да се променят по време на мандата, разходите за настаняване се изплащат пряко от ЕОБХ. Членовете на управителния съвет имат право също така на обезщетение в размер на 450 EUR за всеки пълен присъствен ден на заседание за покриване на други разходи, произтичащи от техния принос и участие в работата на управителния съвет. Заседание с продължителност от половин ден или присъствие само половин ден означава, че ще бъде изплатена само половината от размера на обезщетението.

Назначаване и продължителност на мандата

Назначаване и продължителност на мандата

С изключение на представителя на Комисията, който се назначава от Комисията, членовете на Управителния съвет се назначават от Съвета след консултация с Европейския парламент и се избират от списък, съставен от Комисията на базата на настоящата покана за изразяване на интерес.

Какго беше посочено по-горе, мандатът на кандидата, назначен по настоящата процедура, изтича на 30 юни 2022 г. съгласно разпоредбите на Регламент (ЕС) 2019/1381.

Кандидатите следва да имат предвид, че списъкът на Комисията ще бъде оповестен публично и че имат право да не се съгласят имената им да бъдат публикувани, като се свържат с Комисията на адреса, посочен в специалната декларация за поверителност за настоящата покана (вж. също раздела по-долу, озаглавен „Защита на личните данни“). Упражняването на това право не засяга разглеждането на съответната кандидатура.

Равни възможности

Равни възможности

Ще бъдат положени особени усилия да се избягва каквато и да било форма на дискриминация и ще се насърчава представянето на кандидатури на жени.

Процедура за кандидатстване и крайни срокове

Процедура за кандидатстване и крайни срокове

Кандидатурите следва да отговарят на изискванията, изложени по-долу; в противен случай няма да бъдат взети под внимание:

| 1) | Заинтересованите лица се насърчават да кандидатстват чрез онлайн система на следния уебсайт: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en |
| --- | --- |

1)

Заинтересованите лица се насърчават да кандидатстват чрез онлайн система на следния уебсайт: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en

Онлайн заявлението трябва да включва три приложения:

Онлайн заявлението трябва да включва три приложения:

| а) | декларация за интереси със саморъчен подпис, която може да бъде намерена на следния адрес: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en |
| --- | --- |

а)

декларация за интереси със саморъчен подпис, която може да бъде намерена на следния адрес: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en

| б) | подробна автобиография, |
| --- | --- |

б)

подробна автобиография,

| в) | препоръчително писмо от организация/организации, представляващи потребителите или други групи интереси по хранителната верига. |
| --- | --- |

в)

препоръчително писмо от организация/организации, представляващи потребителите или други групи интереси по хранителната верига.

| 2) | При успешно подаване на онлайн кандидатурата онлайн системата ще генерира регистрационен номер. Ако обаче не се генерира регистрационен номер, кандидатурата не е регистрирана.
  При технически проблеми моля, изпратете електронно писмо до: SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu. Не е възможно да следите по интернет следващите етапи на кандидатурата Ви. |
| --- | --- |

2)

При успешно подаване на онлайн кандидатурата онлайн системата ще генерира регистрационен номер. Ако обаче не се генерира регистрационен номер, кандидатурата не е регистрирана.

При технически проблеми моля, изпратете електронно писмо до: SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu. Не е възможно да следите по интернет следващите етапи на кандидатурата Ви.

| 3) | Формулярът за кандидатстване, декларацията за интереси, автобиографията и всички придружителни документи трябва да са на един от официалните езици на Европейския съюз. Макар да не е задължително, представянето при възможност на резюме на професионалния опит и на друга важна информация на английски език ще бъде прието с благодарност с цел улесняване на процедурата за подбор. Придружителните документи се предават на по-късен етап, ако бъдат поискани. |
| --- | --- |

3)

Формулярът за кандидатстване, декларацията за интереси, автобиографията и всички придружителни документи трябва да са на един от официалните езици на Европейския съюз. Макар да не е задължително, представянето при възможност на резюме на професионалния опит и на друга важна информация на английски език ще бъде прието с благодарност с цел улесняване на процедурата за подбор. Придружителните документи се предават на по-късен етап, ако бъдат поискани.

| 4) | Ако желаете да подадете кандидатура на официален език на Европейския съюз, различен от английски, можете да попълните кандидатурата на този език или да се свържете със секретариата по електронна поща на следния адрес: SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu и да поискате формуляр за кандидатстване на даден език. Ще получите формуляра за кандидатстване във формат Word. |
| --- | --- |

4)

Ако желаете да подадете кандидатура на официален език на Европейския съюз, различен от английски, можете да попълните кандидатурата на този език или да се свържете със секретариата по електронна поща на следния адрес: SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu и да поискате формуляр за кандидатстване на даден език. Ще получите формуляра за кандидатстване във формат Word.

| 5) | Всички заявления за изразяване на интерес ще бъдат обработени в условия на поверителност. |
| --- | --- |

5)

Всички заявления за изразяване на интерес ще бъдат обработени в условия на поверителност.

| 6) | Крайният срок за подаване на кандидатурите е 7 май 2021 г., 12:00 часа на обяд брюкселско време. |
| --- | --- |

6)

Крайният срок за подаване на кандидатурите е 7 май 2021 г., 12:00 часа на обяд брюкселско време.

7 май 2021 г., 12:00 часа на обяд брюкселско време

| 7) | Заявлението трябва да се попълни, а крайният срок — да бъде спазен. Настоятелно съветваме кандидатите да не изчакват до последните няколко дни, за да кандидатстват, тъй като всяка неизправност в интернет връзката може да доведе до пропусната възможност за подаване на кандидатурата навреме. След като срокът за подаване на кандидатурите изтече, кандидатури няма да се приемат. |
| --- | --- |

7)

Заявлението трябва да се попълни, а крайният срок — да бъде спазен. Настоятелно съветваме кандидатите да не изчакват до последните няколко дни, за да кандидатстват, тъй като всяка неизправност в интернет връзката може да доведе до пропусната възможност за подаване на кандидатурата навреме. След като срокът за подаване на кандидатурите изтече, кандидатури няма да се приемат.

| 8) | Ще бъдат приемани кандидатури, изпратени по електронна поща на адрес SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu и отговарящи на изискванията, установени в точка 3. Като общо правило кандидатури, изпратени по пощата, факса или предадени на ръка, и кандидатури, изпратени директно на Европейския орган за безопасност на храните, няма да бъдат приемани. |
| --- | --- |

8)

Ще бъдат приемани кандидатури, изпратени по електронна поща на адрес SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu и отговарящи на изискванията, установени в точка 3. Като общо правило кандидатури, изпратени по пощата, факса или предадени на ръка, и кандидатури, изпратени директно на Европейския орган за безопасност на храните, няма да бъдат приемани.

| 9) | При подаване на кандидатура кандидатите приемат процедурите и условията, както са посочени в настоящата покана и в документите, на които тя се позовава. При оформяне на своето досие кандидатите в никакъв случай не могат да се позовават на документи, предадени с предходни кандидатури (например, не се приемат фотокопия на предишни кандидатури). Всяко представяне на неверни данни при предоставяне на необходимата информация може да доведе до изключване от настоящата покана. |
| --- | --- |

9)

При подаване на кандидатура кандидатите приемат процедурите и условията, както са посочени в настоящата покана и в документите, на които тя се позовава. При оформяне на своето досие кандидатите в никакъв случай не могат да се позовават на документи, предадени с предходни кандидатури (например, не се приемат фотокопия на предишни кандидатури). Всяко представяне на неверни данни при предоставяне на необходимата информация може да доведе до изключване от настоящата покана.

| 10) | Всички кандидати по настоящата покана за изразяване на интерес ще бъдат уведомени за резултата от процедурата за подбор. |
| --- | --- |

10)

Всички кандидати по настоящата покана за изразяване на интерес ще бъдат уведомени за резултата от процедурата за подбор.

Защита на личните данни

Защита на личните данни

Комисията гарантира че личните данни на кандидатите се обработват съгласно изискванията на Регламент (ЕС) 2018/1725 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2018 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от институциите, органите, службите и агенциите на Съюза и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Регламент (ЕО) No 45/2001 и Решение No 1247/2002/ЕО (5). Това важи по-специално по отношение на поверителността и сигурността на тези данни. За по-подробна информация относно обхвата, целите и начините на обработка на техните лични данни във връзка с настоящата покана кандидатите се приканват да направят справка със специалното изявление относно поверителността на данните, публикувано на уебстраницата на поканата на следния адрес: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en

5

---

(1)  ОВ L 31, 1.2.2002 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ С 230, 2.7.2018 г., стр. 2.

2

(3)  ОВ L 231, 6.9.2019 г., стр. 1.

3

(4)  Член 10, параграф 2.

4

(5)  ОВ L 295, 21.11.2018 г., стр. 39

5

---

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА

Европейска комисия

| 7.4.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 118/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 118/59

---

Известие на Комисията относно възстановяването на антидъмпингови мита

(2021/C 118/06)

В настоящото известие се определят насоките за подаване на заявление за възстановяване на антидъмпингови мита съгласно член 11, параграф 8 от Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския съюз и на Съвета (1) („основния регламент“). Настоящите насоки отменят и заменят публикуваните през 2014 г. насоки (2). Насоките имат за цел да разяснят на различните участващи в процедура по възстановяване страни условията, на които трябва да отговаря заявлението, и да дадат подробно поетапно обяснение на процедурата, която може да доведе до възстановяване.

1.   Цел

Целта на процедурата по възстановяване е да се възстановят платени антидъмпингови мита в случаите, в които бъде доказано, че дъмпинговият марж, въз основа на който са били определени митата, е елиминиран или редуциран. Тя включва разследване на износа за Съюза на производителя износител и изчисляване на нов дъмпингов марж.

2.   Основни принципи на процедурата по възстановяване

2.1.   Какви условия трябва да бъдат изпълнени?

Заявленията за възстановяване по член 11, параграф 8 от основния регламент трябва да доказват, че дъмпинговият марж, въз основа на който са били определени митата, е намалял или е елиминиран. При други обстоятелства могат да се прилагат разпоредбите на дял III, глава 3, раздел 3 от Митническия кодекс на Съюза относно възстановяването и опрощаването на вносни мита (3).

2.2.   Кой има право да подаде заявление за възстановяване?

| а) | Всеки вносител, който е внесъл стоки, за които са били определени антидъмпингови мита от митническите органи, може да подаде заявление за възстановяване. |
| --- | --- |

а)

Всеки вносител, който е внесъл стоки, за които са били определени антидъмпингови мита от митническите органи, може да подаде заявление за възстановяване.

| б) | Когато антидъмпинговите мита са били наложени в резултат на разследване, при което Комисията е използвала извадка от производители износители съобразно член 17 от основния регламент, вносителите могат да поискат възстановяване, независимо от това дали производителите износители — техни доставчици, са били включени в извадката. |
| --- | --- |

б)

Когато антидъмпинговите мита са били наложени в резултат на разследване, при което Комисията е използвала извадка от производители износители съобразно член 17 от основния регламент, вносителите могат да поискат възстановяване, независимо от това дали производителите износители — техни доставчици, са били включени в извадката.

2.3.   Какъв е срокът за подаване на заявление за възстановяване?

| а) | Заявленията трябва да се подават в срок от шест месеца, считано от датата, на която компетентните митнически органи са определили размера на антидъмпинговите мита, т.е. датата на уведомяването за митническото задължение от митническите органи съгласно член 102 от Митническия кодекс на Съюза. Заявленията се подават до компетентния орган на държавата членка (4), в която стоките са били оформени за допускане за свободно обращение в Съюза (вж. точки 3.2 и 3.3 по-долу). |
| --- | --- |

а)

Заявленията трябва да се подават в срок от шест месеца, считано от датата, на която компетентните митнически органи са определили размера на антидъмпинговите мита, т.е. датата на уведомяването за митническото задължение от митническите органи съгласно член 102 от Митническия кодекс на Съюза. Заявленията се подават до компетентния орган на държавата членка (4), в която стоките са били оформени за допускане за свободно обращение в Съюза (вж. точки 3.2 и 3.3 по-долу).

| б) | Дори даден вносител да оспорва валидността на антидъмпинговите мита, наложени върху неговия внос съгласно разпоредбите на митническото законодателство на Съюза, независимо дали с това действие се спира плащането на митата, той е длъжен да подаде заявление за възстановяване в рамките на шестмесечния срок от определянето на митата, за да бъде заявлението му допустимо. |
| --- | --- |

б)

Дори даден вносител да оспорва валидността на антидъмпинговите мита, наложени върху неговия внос съгласно разпоредбите на митническото законодателство на Съюза, независимо дали с това действие се спира плащането на митата, той е длъжен да подаде заявление за възстановяване в рамките на шестмесечния срок от определянето на митата, за да бъде заявлението му допустимо.

| в) | В съгласие със заявителя Комисията може да спре разследването за възстановяване, докато се установи задължението за плащане на антидъмпинговите мита. |
| --- | --- |

в)

В съгласие със заявителя Комисията може да спре разследването за възстановяване, докато се установи задължението за плащане на антидъмпинговите мита.

2.4.   Как се определя измененият дъмпингов марж?

| а) | Комисията определя дъмпингов марж за представителен период по отношение на целия износ на разглеждания продукт, осъществен от производителя износител за всички вносители в Съюза, а не само за вносителя, предявил искане за възстановяване. |
| --- | --- |

а)

Комисията определя дъмпингов марж за представителен период по отношение на целия износ на разглеждания продукт, осъществен от производителя износител за всички вносители в Съюза, а не само за вносителя, предявил искане за възстановяване.

| б) | Поради това разследването за възстановяване обхваща всички контролни номера на продукта (5), попадащи в обхвата на определението на продукта, дадено в регламента за налагане на антидъмпингови мита, а не само контролните номера на внесените от заявителя продукти. |
| --- | --- |

б)

Поради това разследването за възстановяване обхваща всички контролни номера на продукта (5), попадащи в обхвата на определението на продукта, дадено в регламента за налагане на антидъмпингови мита, а не само контролните номера на внесените от заявителя продукти.

| в) | Освен в случай на промяна на обстоятелствата, се следва същата методология като приложената по време на разследването, довело до определяне на митото. |
| --- | --- |

в)

Освен в случай на промяна на обстоятелствата, се следва същата методология като приложената по време на разследването, довело до определяне на митото.

2.5.   Чие съдействие се изисква?

Успешното приключване на заявлението за възстановяване не зависи само от съдействието на заявителя, но и от това на производителя износител. Заявителят трябва да се увери, че производителят износител подава подходящата информация на Комисията. Това означава да се попълни въпросник, обхващащ широк набор от търговски данни за определен представителен период от миналото, и да се приеме извършването на проверка на тази информация, включително чрез контролно посещение. Производителят износител не може да оказва „частично съдействие“, като представя само избрани данни. Всеки такъв подход би накарал Комисията да стигне до заключението, че производителят износител не е оказал съдействие, и би довел до отхвърляне на заявлението.

2.6.   Как е защитена поверителната информация?

Правилата за поверителност, изложени в член 19 от основния регламент, се прилагат по отношение на цялата информация, получена във връзка със заявления за възстановяване на антидъмпингови мита.

2.7.   Каква сума може да бъде възстановена?

В случай че заявлението бъде определено като допустимо и основателно, в резултат на разследването може:

| — | да не се извърши възстановяване на платените антидъмпингови мита, ако се установи, че дъмпинговият марж е равен на събраното антидъмпингово мито или е по-висок от него;
  или |
| --- | --- |

—

да не се извърши възстановяване на платените антидъмпингови мита, ако се установи, че дъмпинговият марж е равен на събраното антидъмпингово мито или е по-висок от него;

или

| — | да се извърши възстановяване на част от платените антидъмпингови мита, ако дъмпинговият марж е намалял под нивото на събраното антидъмпингово мито;
  или |
| --- | --- |

—

да се извърши възстановяване на част от платените антидъмпингови мита, ако дъмпинговият марж е намалял под нивото на събраното антидъмпингово мито;

или

| — | да се извърши възстановяване на всички платени антидъмпингови мита, ако дъмпинговият марж е елиминиран. |
| --- | --- |

—

да се извърши възстановяване на всички платени антидъмпингови мита, ако дъмпинговият марж е елиминиран.

2.8.   Какъв е срокът за приключване на разследването за възстановяване?

Обикновено Комисията би следвало да вземе решение по възстановяването в срок от 12 месеца, но при никакви обстоятелства повече от 18 месеца, от датата, на която заявлението за възстановяване е било надлежно подкрепено с доказателства. Съгласно член 11, параграф 8, трета алинея от основния регламент се приема, че заявлението за възстановяване е надлежно подкрепено с доказателства, ако съдържа точна информация за исканата сума за възстановяване на антидъмпингови мита, цялата митническа документация, свързана с определянето и плащането на тези мита, както и информация за нормалните стойности (вж. точки 3.5—3.7 и точка 4, буква г) по-долу) и експортните цени за производителя износител, за когото се прилага митото (вж. точка 4 по-долу).

В случай че бъде предоставено възстановяване, органите на държавите членки разполагат с 90 дни от датата на изпратеното до тях уведомление за решението на Комисията, за да извършат съответното плащане.

3.   Заявлението

3.1.   Форма на заявлението

Заявлението трябва да бъде подадено в писмен вид на един от официалните езици на Съюза и да е подписано от лице, упълномощено да представлява заявителя. Заявлението трябва да бъде изготвено върху формуляра, представен като приложение I към настоящото известие.

В заявлението трябва ясно да е обозначен общият размер на антидъмпинговите мита, за които се предявява искане за възстановяване, и да са идентифицирани конкретните сделки за внос, въз основа на които е изчислен този общ размер.

Заявлението трябва да се основава на редуциране или елиминиране на дъмпинговия марж. Поради това то трябва да включва декларация, че дъмпинговият марж на производителя износител — доставчик на заявителя, въз основа на който са определени антидъмпинговите мита, е намалял под нивото на митото, приложимо по отношение на вноса, за който се иска възстановяване, или е елиминиран.

3.2.   Подаване на заявлението

Заявлението трябва да се подаде до компетентните органи на държавата членка, на чиято територия е бил допуснат за свободно обращение разглежданият продукт, предмет на антидъмпинговите мита (6). Списъкът с компетентните органи е публикуван на уебсайта на ГД „Търговия“.

Държавата членка следва незабавно да препрати на Комисията заявлението, както и цялата свързана с него документация. Без да се засягат всякакви други форми на изпращане, това се извършва по електронен път.

3.3.   Срокове за подаване на заявлението

| а) | Шестмесечен срок
  Всички заявления за възстановяване трябва да бъдат представени на компетентните органи на съответната държава членка в рамките на шестмесечния срок (7), предвиден в член 11, параграф 8, втора алинея от основния регламент.
  Шестмесечният срок за подаване на заявлението трябва да бъде спазен дори в случаите, в които регламентът за налагане на въпросното мито се оспорва пред съдилищата на Европейския съюз или прилагането на регламента се оспорва пред националните административни или съдебни органи (вж. точка 2.3, буква б) по-горе).
  В зависимост от всеки конкретен случай, за начало на шестмесечния срок се счита: | датата на влизане в сила на регламента за налагане на окончателно мито и за събиране на суми, обезпечени с временно мито, когато временните мита се събират окончателно;
  или |
| --- | --- | --- |

а)

Шестмесечен срок

Всички заявления за възстановяване трябва да бъдат представени на компетентните органи на съответната държава членка в рамките на шестмесечния срок (7), предвиден в член 11, параграф 8, втора алинея от основния регламент.

Шестмесечният срок за подаване на заявлението трябва да бъде спазен дори в случаите, в които регламентът за налагане на въпросното мито се оспорва пред съдилищата на Европейския съюз или прилагането на регламента се оспорва пред националните административни или съдебни органи (вж. точка 2.3, буква б) по-горе).

В зависимост от всеки конкретен случай, за начало на шестмесечния срок се счита:

датата на влизане в сила на регламента за налагане на окончателно мито и за събиране на суми, обезпечени с временно мито, когато временните мита се събират окончателно;

или

| | датата на определяне на окончателното антидъмпингово мито, т.е. датата на уведомяването за митническото задължение от митническите органи съгласно член 102 от Митническия кодекс на Съюза;
  или |
| --- | --- |

датата на определяне на окончателното антидъмпингово мито, т.е. датата на уведомяването за митническото задължение от митническите органи съгласно член 102 от Митническия кодекс на Съюза;

или

| | когато точният размер на митата е определен след последваща проверка — последната дата на определяне на платимите мита. |
| --- | --- |

когато точният размер на митата е определен след последваща проверка — последната дата на определяне на платимите мита.

| б) | Дата на подаване на заявлението
  Когато препраща заявлението до Комисията, държавата членка трябва да посочи датата на подаване на заявлението, т.е. датата, на която компетентният орган на държавата членка действително е получил заявлението.
  В полза на заявителите е да се снабдят с доказателство за получаването на тяхното заявление от учрежденията на съответната държава членка. Например: | подаваните по пощата заявления могат да се изпращат с препоръчана поща и да са придружени от формуляр за обратна разписка, |
| --- | --- | --- |

б)

Дата на подаване на заявлението

Когато препраща заявлението до Комисията, държавата членка трябва да посочи датата на подаване на заявлението, т.е. датата, на която компетентният орган на държавата членка действително е получил заявлението.

В полза на заявителите е да се снабдят с доказателство за получаването на тяхното заявление от учрежденията на съответната държава членка. Например:

подаваните по пощата заявления могат да се изпращат с препоръчана поща и да са придружени от формуляр за обратна разписка,

| | датата на получаване по факс от компетентния орган на държавата членка може да бъде определена посредством датата, посочена в потвърждението за успешно предаване и в дневника на факса, |
| --- | --- |

датата на получаване по факс от компетентния орган на държавата членка може да бъде определена посредством датата, посочена в потвърждението за успешно предаване и в дневника на факса,

| | датата на официално потвърждение за получаване, когато заявлението е подадено лично или по електронен път. |
| --- | --- |

датата на официално потвърждение за получаване, когато заявлението е подадено лично или по електронен път.

3.4.   Доказателства, изисквани от заявителя

За да може Комисията да обработи заявлението, заявителят следва да приложи към подаваното към съответната държава членка заявление, доколкото е възможно (8), следните доказателства:

| а) | всички фактури и други документи, въз основа на които се били извършени митническите формалности; |
| --- | --- |

а)

всички фактури и други документи, въз основа на които се били извършени митническите формалности;

| б) | всички митнически документи, идентифициращи сделките за внос, за които се предявява искане за възстановяване, и показващи по-специално основата за определяне на размера на налаганите мита (вида, количеството и стойността на декларираните стоки и размера на приложените антидъмпингови мита), както и точната сума на наложените антидъмпингови мита; |
| --- | --- |

б)

всички митнически документи, идентифициращи сделките за внос, за които се предявява искане за възстановяване, и показващи по-специално основата за определяне на размера на налаганите мита (вида, количеството и стойността на декларираните стоки и размера на приложените антидъмпингови мита), както и точната сума на наложените антидъмпингови мита;

| в) | декларации, че:






  i) | събраното мито не е възстановено от производителя износител или от трета страна; |
| --- | --- | --- |

в)

декларации, че:

i)

събраното мито не е възстановено от производителя износител или от трета страна;

| ii) | цените, които служат за основа на заявлението, са действителни; |
| --- | --- |

ii)

цените, които служат за основа на заявлението, са действителни;

| iii) | не съществува компенсаторно споразумение, сключено преди, след или едновременно с разглежданата продажба или продажби; |
| --- | --- |

iii)

не съществува компенсаторно споразумение, сключено преди, след или едновременно с разглежданата продажба или продажби;

| г) | информация относно нормалните стойности и експортните цени, която доказва, че дъмпинговият марж на производителя износител е намалял под нивото на действащото мито или е елиминиран. Тази информация е особено важна, когато заявителят е свързан с производителя износител.

  Ако заявителят не е свързан с производителя износител и ако съответната информация не е непосредствено налична, заявлението следва да съдържа декларация от производителя износител, че дъмпинговият марж е редуциран или елиминиран и че производителят износител ще предостави на Комисията всички съответни подкрепящи данни. Това са данни относно нормалните стойности и относно експортните цени за представителен период, през който неговите стоки са били изнасяни за Съюза. Този период се определя от Комисията на по-късен етап (вж. точка 4.1, буква а)).

  Ако производителят износител е установен в определени държави, които не са членки на СТО, нормалната стойност се определя съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент (вж. точка 3.5 за повече информация относно процедурата по отношение на определени държави, които не са членки на СТО).

  Ако производителят износител се намира в държава, за която е било установено, че съществуват значителни нарушения по смисъла на член 2, параграф 6а, буква б) от основния регламент по отношение на приложимото мито, нормалната стойност се определя съгласно член 2, параграф 6а от основния регламент (вж. точка 3.6 за повече информация относно процедурата по отношение на държави със значителни нарушения).
  За информация относно преходния период за определяне на нормалната стойност вж. точка 3.7. |
| --- | --- |

г)

информация относно нормалните стойности и експортните цени, която доказва, че дъмпинговият марж на производителя износител е намалял под нивото на действащото мито или е елиминиран. Тази информация е особено важна, когато заявителят е свързан с производителя износител.

Ако заявителят не е свързан с производителя износител и ако съответната информация не е непосредствено налична, заявлението следва да съдържа декларация от производителя износител, че дъмпинговият марж е редуциран или елиминиран и че производителят износител ще предостави на Комисията всички съответни подкрепящи данни. Това са данни относно нормалните стойности и относно експортните цени за представителен период, през който неговите стоки са били изнасяни за Съюза. Този период се определя от Комисията на по-късен етап (вж. точка 4.1, буква а)).

Ако производителят износител е установен в определени държави, които не са членки на СТО, нормалната стойност се определя съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент (вж. точка 3.5 за повече информация относно процедурата по отношение на определени държави, които не са членки на СТО).

Ако производителят износител се намира в държава, за която е било установено, че съществуват значителни нарушения по смисъла на член 2, параграф 6а, буква б) от основния регламент по отношение на приложимото мито, нормалната стойност се определя съгласно член 2, параграф 6а от основния регламент (вж. точка 3.6 за повече информация относно процедурата по отношение на държави със значителни нарушения).

За информация относно преходния период за определяне на нормалната стойност вж. точка 3.7.

| д) | корпоративна информация относно заявителя; |
| --- | --- |

д)

корпоративна информация относно заявителя;

| е) | пълномощно, ако заявлението се подава от трета страна; |
| --- | --- |

е)

пълномощно, ако заявлението се подава от трета страна;

| ж) | списък със сделките за внос, за които се предявява искане за възстановяване (за удобство на заявителя като приложение II към настоящото известие е поместен предварителен формуляр с изискваната информация); |
| --- | --- |

ж)

списък със сделките за внос, за които се предявява искане за възстановяване (за удобство на заявителя като приложение II към настоящото известие е поместен предварителен формуляр с изискваната информация);

| з) | доказателство за плащането на антидъмпинговите мита, за които се предявява искане за възстановяване.
  Копията на оригиналните фактури, митническите декларации и други подобни документи трябва да бъдат предоставени заедно с декларация за тяхната автентичност от заявителя или от производителя износител, според случая. Освен това тези документи или техните преводи следва да бъдат на един от официалните езици на Съюза. |
| --- | --- |

з)

доказателство за плащането на антидъмпинговите мита, за които се предявява искане за възстановяване.

Копията на оригиналните фактури, митническите декларации и други подобни документи трябва да бъдат предоставени заедно с декларация за тяхната автентичност от заявителя или от производителя износител, според случая. Освен това тези документи или техните преводи следва да бъдат на един от официалните езици на Съюза.

Комисията преценява дали заявлението съдържа цялата изисквана от заявителя информация. Ако е необходимо, Комисията уведомява заявителя каква друга информацията следва да бъде представена и определя срок за представяне на изискваните доказателства. Комисията си запазва правото да поиска допълнителни доказателства в подкрепа на заявлението.

3.5.   Доказателства за нормалната стойност в случай на внос от определени държави, които не са членки на СТО

Ако се иска възстановяване на мита за внос от държава, която не е членка на СТО и която е включена в приложение I към Регламент (ЕС) 2015/755 на Европейския парламент и на Съвета (9), нормалната стойност се определя съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент и в съответствие с методологията, прилагана по отношение на приложимото мито за въпросния внос.

В този случай нормалната стойност се определя въз основа на цената или на формираната стойност в подходяща държава аналог, а заявителят следва да идентифицира производител в държава аналог и да потърси неговото съдействие.

Той следва да потърси съдействие от същите дружества, които са оказали съдействие при първоначалното разследване, освен ако може да докаже, че е по-подходящо използването на други производители в същата държава или на данни от друга държава аналог.

Ако заявителят не може да осигури каквото и да било съдействие, той може да предложи всеки друг метод съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент и да предостави необходимите данни за изчисляване на нормалните стойности въз основа на този друг метод. Заявителят следва да предостави задоволителни доказателства за това, че неуспешно е потърсил съдействие от всички известни производители на продукта, предмет на разследването.

Ако в рамките на разумен период от време заявителят не може да предостави данни за изчисляване на нормалните стойности в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент, Комисията отхвърля заявлението поради липса на подкрепящи доказателства.

3.6.   Доказателства за нормалната стойност в случай на внос от държава със значителни нарушения

Ако се иска възстановяване на мита за внос от държава, за която при първоначалното разследване или след преглед с оглед изтичане на срока на действие на мерките е било установено, че съществуват значителни нарушения по смисъла на член 2, параграф 6а, буква б) от основния регламент по отношение на въпросното приложимо мито, нормалната стойност обикновено се определя съгласно член 2, параграф 6а от основния регламент.

В този случай нормалната стойност се формира изключително въз основа на разходи за производство и продажба, отразяващи цени или референтни стойности, при които няма нарушения.

За информация относно преходния период за прилагане на тази методология вж. точка 3.7.

3.7.   Преходен период за методологията за определяне на нормалната стойност

В съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, за определяне на нормалната стойност през преходен период се прилага методологията за държавите с непазарна икономика в сила до 19 декември 2017 г., ако:

| — | възстановяването се иска за мита, основани на нормална стойност, изчислена съгласно методологията за държавите с непазарна икономика в сила до 19 декември 2017 г., |
| --- | --- |

—

възстановяването се иска за мита, основани на нормална стойност, изчислена съгласно методологията за държавите с непазарна икономика в сила до 19 декември 2017 г.,

| — | до датата след 19 декември 2017 г., на която започне първия преглед с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки (10). |
| --- | --- |

—

до датата след 19 декември 2017 г., на която започне първия преглед с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки (10).

За тази цел се прилагат разпоредбите на основния регламент в сила до 19 декември 2017 г. („основния регламент във вида му от 2017 г.“) (11). В такива случаи нормалната стойност се определя съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент във вида му от 2017 г., освен ако производителят износител получи третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент във вида му от 2017 г.

Ако не бъде приложено ТДПИ, нормалната стойност се определя съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент във вида му от 2017 г. въз основа на цената или формираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“). Заявителят следва да идентифицира производител в държава аналог и да потърси неговото съдействие.

Той следва да потърси съдействие от същите дружества, които са оказали съдействие при първоначалното разследване, освен ако може да докаже, че е по-подходящо използването на други производители в същата държава или на данни от друга държава аналог.

Ако заявителят не може да осигури каквото и да било съдействие, той може да предложи всеки друг метод съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент във вида му от 2017 г. и да предостави необходимите данни за изчисляване на нормалните стойности въз основа на този друг метод. Заявителят следва да предостави задоволителни доказателства за това, че неуспешно е потърсил съдействие от всички известни производители на продукта, предмет на разследването.

Ако в рамките на разумен период от време заявителят не може да предостави данни за изчисляване на нормалните стойности в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент във вида му от 2017 г., Комисията отхвърля заявлението поради липса на подкрепящи доказателства.

3.8.   Повтарящи се заявления

Веднага щом заявителят реши, че възнамерява да подаде повече от едно заявление за възстановяване на антидъмпингови мита, наложени върху разглеждания продукт, той следва да уведоми Комисията. Тази информация се изисква, за да може Комисията да структурира разследването по най-ефикасния и ефективен начин.

4.   Оценяване на основателността на заявлението

Комисията се свързва с производителя износител и отправя искане за информация относно нормалната стойност и експортните цени за даден представителен период. Само когато цялата изисквана информация и попълнените въпросници (включително отговори във връзка с всякакви съществени недостатъци, които евентуално са били установени) бъдат получени от Комисията, се счита, че заявлението е надлежно подкрепено с доказателства (12).

| а) | Представителен период
  С цел да се определи измененият дъмпингов марж, Комисията посочва представителния период, който обикновено обхваща най-малко шест месеца и включва кратък период преди датата на фактуриране от производителя износител на първата сделка, за която се предявява искане за възстановяване. |
| --- | --- |

а)

Представителен период

С цел да се определи измененият дъмпингов марж, Комисията посочва представителния период, който обикновено обхваща най-малко шест месеца и включва кратък период преди датата на фактуриране от производителя износител на първата сделка, за която се предявява искане за възстановяване.

| б) | Въпросници относно дъмпинга
  Съобразно член 6, параграф 2 от основния регламент производителят износител — доставчик на заявителя, и когато е уместно, свързаният(те) износител(и), се приканват да представят информация относно всички свои продажби в Съюза, а не само относно продажбите за заявителя, извършени през представителния период.
  Информацията се изисква посредством въпросник, изпратен до производителя износител — доставчик на заявителя (и до всеки свързан вносител в Съюза), като отговорите трябва да се представят в срок от 37 дни.
  Производителят износител може да изпрати поверителна информация директно на Комисията, а не чрез заявителя. В съответствие с член 19, параграф 2 от основния регламент следва да бъде предоставена неповерителна версия на отговора на въпросника и на всяка друга представена поверителна информация. Тази неповерителна информация се предоставя за проверка от заинтересованите страни и до нея се осигурява онлайн достъп чрез електронната платформа TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). |
| --- | --- |

б)

Въпросници относно дъмпинга

Съобразно член 6, параграф 2 от основния регламент производителят износител — доставчик на заявителя, и когато е уместно, свързаният(те) износител(и), се приканват да представят информация относно всички свои продажби в Съюза, а не само относно продажбите за заявителя, извършени през представителния период.

Информацията се изисква посредством въпросник, изпратен до производителя износител — доставчик на заявителя (и до всеки свързан вносител в Съюза), като отговорите трябва да се представят в срок от 37 дни.

Производителят износител може да изпрати поверителна информация директно на Комисията, а не чрез заявителя. В съответствие с член 19, параграф 2 от основния регламент следва да бъде предоставена неповерителна версия на отговора на въпросника и на всяка друга представена поверителна информация. Тази неповерителна информация се предоставя за проверка от заинтересованите страни и до нея се осигурява онлайн достъп чрез електронната платформа TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI).

| в) | Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
  Ако се прилага посоченият в точка 3.7 преходен период, производителят износител може да кандидатства за ТДПИ за целите на разследването за възстановяване. В този случай той трябва да представи цялата изисквана информация съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент във вида му от 2017 г.
  Ако на производителя износител бъде предоставено ТДПИ, нормалната стойност се определя въз основа на собствените цени и разходи съгласно член 2, параграфи 1—6 от основния регламент във вида му от 2017 г.
  Ако не бъде предоставено ТДПИ, нормалната стойност се определя съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент във вида му от 2017 г.
  Решението за предоставяне на ТДПИ при разследване за възстановяване се прилага единствено за целите на определянето на дъмпинговия марж през представителния период за възстановяването.
  Предоставянето на ТДПИ за целите на разследването за възстановяване не зависи от това дали на производителя износител вече е предоставено ТДПИ при първоначалното разследване, нито от това дали той е оказал съдействие при първоначалното разследване. |
| --- | --- |

в)

Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)

Ако се прилага посоченият в точка 3.7 преходен период, производителят износител може да кандидатства за ТДПИ за целите на разследването за възстановяване. В този случай той трябва да представи цялата изисквана информация съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент във вида му от 2017 г.

Ако на производителя износител бъде предоставено ТДПИ, нормалната стойност се определя въз основа на собствените цени и разходи съгласно член 2, параграфи 1—6 от основния регламент във вида му от 2017 г.

Ако не бъде предоставено ТДПИ, нормалната стойност се определя съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент във вида му от 2017 г.

Решението за предоставяне на ТДПИ при разследване за възстановяване се прилага единствено за целите на определянето на дъмпинговия марж през представителния период за възстановяването.

Предоставянето на ТДПИ за целите на разследването за възстановяване не зависи от това дали на производителя износител вече е предоставено ТДПИ при първоначалното разследване, нито от това дали той е оказал съдействие при първоначалното разследване.

| г) | Износ от определени държави, които не са членки на СТО
  Ако се иска възстановяване на мита при износ от определени държави, които не са членки на СТО, нормалната стойност се определя съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент (вж. точка 3.5 за необходимите доказателства, които трябва да бъдат представени от заявителя). |
| --- | --- |

г)

Износ от определени държави, които не са членки на СТО

Ако се иска възстановяване на мита при износ от определени държави, които не са членки на СТО, нормалната стойност се определя съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент (вж. точка 3.5 за необходимите доказателства, които трябва да бъдат представени от заявителя).

| д) | Износ от държави със значителни нарушения
  В допълнение към процедурата, посочена в буква б) по-горе, към производителя износител — доставчик на заявителя, се отправя искане да представи информация относно използваните през представителния период производствени фактори.
  Информацията се изисква посредством формуляр, изпратен на производителя износител — доставчик на заявителя, като отговорите трябва да се представят в срок от 15 дни. |
| --- | --- |

д)

Износ от държави със значителни нарушения

В допълнение към процедурата, посочена в буква б) по-горе, към производителя износител — доставчик на заявителя, се отправя искане да представи информация относно използваните през представителния период производствени фактори.

Информацията се изисква посредством формуляр, изпратен на производителя износител — доставчик на заявителя, като отговорите трябва да се представят в срок от 15 дни.

| е) | Контролни посещения
  Предоставящите информацията страни следва да имат предвид, че Комисията може да провери всяка получена информация чрез контролно посещение съгласно член 16 от основния регламент. |
| --- | --- |

е)

Контролни посещения

Предоставящите информацията страни следва да имат предвид, че Комисията може да провери всяка получена информация чрез контролно посещение съгласно член 16 от основния регламент.

4.1.   Анализ на основателността

| а) | Обща методология
  Измененият дъмпингов марж се установява чрез сравняване, за представителния период, на:






  — | нормалната(ите) стойност(и) |
| --- | --- | --- |

а)

Обща методология

Измененият дъмпингов марж се установява чрез сравняване, за представителния период, на:

—

нормалната(ите) стойност(и)

| — | и експортната(ите) цена(и) |
| --- | --- |

—

и експортната(ите) цена(и)

за въпросните изнасяни продукти съгласно съответните разпоредби на член 2 от основния регламент.

Член 11, параграф 9 от основния регламент предвижда използването на „същата методология, която е била приложена при разследването, довело до налагане на мито, при надлежно отчитане на член 2 (Определяне на дъмпинг), и по-специално параграфи 11 и 12 от него (Използване на среднопретеглени стойности при изчисляване на дъмпинговия марж), и на член 17 (Представителна извадка)“.

Комисията може да направи изчислението на изменения дъмпингов марж въз основа на извадка от обхванатите от заявлението(ята) производители износители, видове на продукта или сделки на основание на разпоредбите на член 17 от основния регламент, по-специално — на параграф 3. Изготвянето на извадка се прилага, когато броят на обхванатите производители износители, видове на продукта и сделки е толкова голям, че индивидуалните разглеждания биха довели до неоснователна тежест и биха попречили на своевременното приключване на разследването. Това се определя за период от най-малко шест месеца, считано от датата на депозиране на първото искане, или дванадесет месеца, считано от датата на налагане на окончателни мерки, като се взема предвид по-късната от двете дати.

| б) | Прилагане на член 11, параграф 10 от основния регламент
  Когато експортната цена се формира в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, Комисията я изчислява, без да приспада сумата на платените антидъмпингови мита, в случаите, в които са представени убедителни доказателства, че митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза. Комисията проверява дали евентуалното увеличение на продажните цени за независими клиенти в Съюза между първоначалния разследван период и разследвания период за възстановяването включва антидъмпинговите мита. |
| --- | --- |

б)

Прилагане на член 11, параграф 10 от основния регламент

Когато експортната цена се формира в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, Комисията я изчислява, без да приспада сумата на платените антидъмпингови мита, в случаите, в които са представени убедителни доказателства, че митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза. Комисията проверява дали евентуалното увеличение на продажните цени за независими клиенти в Съюза между първоначалния разследван период и разследвания период за възстановяването включва антидъмпинговите мита.

| в) | Използване на констатациите от прегледа
  При разглеждането на всяко заявление за възстановяване Комисията може да реши по всяко време да започне междинен преглед в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент. Процедурата, свързана със заявлението за възстановяване, се спира до приключването на прегледа.
  Констатациите от разследването в рамките на прегледа могат да се използват единствено за определяне на основателността на заявлението за възстановяване, при условие че датата на сделките, за които се предявява искане за възстановяване, попада в разследвания период в рамките на прегледа. |
| --- | --- |

в)

Използване на констатациите от прегледа

При разглеждането на всяко заявление за възстановяване Комисията може да реши по всяко време да започне междинен преглед в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент. Процедурата, свързана със заявлението за възстановяване, се спира до приключването на прегледа.

Констатациите от разследването в рамките на прегледа могат да се използват единствено за определяне на основателността на заявлението за възстановяване, при условие че датата на сделките, за които се предявява искане за възстановяване, попада в разследвания период в рамките на прегледа.

| г) | Екстраполиране
  Независимо от буква в) по-горе, за целите на административната ефективност установеният при всяко разследване дъмпингов марж може да се екстраполира за представени за възстановяване сделки за внос, които не са осъществени през съответния разследван период. Това подлежи на следните условия: | екстраполирането може да се приложи само за период, непосредствено предшестващ или следващ разследвания период, |
| --- | --- | --- |

г)

Екстраполиране

Независимо от буква в) по-горе, за целите на административната ефективност установеният при всяко разследване дъмпингов марж може да се екстраполира за представени за възстановяване сделки за внос, които не са осъществени през съответния разследван период. Това подлежи на следните условия:

екстраполирането може да се приложи само за период, непосредствено предшестващ или следващ разследвания период,

| | максималният период, за който резултатите от дадено разследване могат да се екстраполират, е шест месеца, |
| --- | --- |

максималният период, за който резултатите от дадено разследване могат да се екстраполират, е шест месеца,

| | екстраполирането може да се приложи само когато дъмпинговият марж е установен и изчислен въз основа на приключено разследване, |
| --- | --- |

екстраполирането може да се приложи само когато дъмпинговият марж е установен и изчислен въз основа на приключено разследване,

| | екстраполирането се прилага само за сбор от мита, който е относително малък в контекста на цялото заявление за възстановяване. |
| --- | --- |

екстраполирането се прилага само за сбор от мита, който е относително малък в контекста на цялото заявление за възстановяване.

4.2.   Неоказване на съдействие

В случаите, когато заявителят, производителят износител или производителят в държава аналог (когато е приложимо):

| | предостави невярна или подвеждаща информация,
  или |
| --- | --- |

предостави невярна или подвеждаща информация,

или

| | откаже достъп до значима информация или не я предостави в рамките на разумен период от време,
  или |
| --- | --- |

откаже достъп до значима информация или не я предостави в рамките на разумен период от време,

или

| | сериозно възпрепятства разследването, включително като възпрепятства проверката на информацията в степента, приета за необходима от Комисията,
  информацията не се взема предвид и Комисията може да заключи, че заявителят не е изпълнил своите задължения във връзка с доказателствената тежест. Това може да доведе до отхвърляне на заявлението в съответствие с член 11, параграф 8, трета алинея от основния регламент. |
| --- | --- |

сериозно възпрепятства разследването, включително като възпрепятства проверката на информацията в степента, приета за необходима от Комисията,

информацията не се взема предвид и Комисията може да заключи, че заявителят не е изпълнил своите задължения във връзка с доказателствената тежест. Това може да доведе до отхвърляне на заявлението в съответствие с член 11, параграф 8, трета алинея от основния регламент.

4.3.   Разгласяване

Когато разследването за основателността на заявлението приключи, заявителят получава разгласяване за основните факти и съображения, въз основа на които Комисията възнамерява да приеме решение по заявлението за възстановяване. Оказалите съдействие производители износители могат да получат информация само за обработката на техните собствени данни, и по-специално за получените изчисления на нормалната стойност и експортните цени.

5.   Резултати

5.1.   Излишък, подлежащ на възстановяване

Излишъкът, който трябва да се възстанови на заявителя, обикновено се изчислява като разликата, като абсолютна сума, между събраното мито и дъмпинговия марж, установен при разследването за възстановяване.

5.2.   Плащане

Плащането за възстановяването обикновено следва да бъде извършено от държавата членка, в която са били определени и впоследствие събрани антидъмпинговите мита, в срок от 90 дни от датата на уведомлението за решението за възстановяване.

Това дали дадено плащане, извършено след изтичането на 90-дневния срок, води до плащане на лихви, се определя от националното законодателство на всяка държава членка.

5.3.   Отмяна на решение за възстановяване

Ако впоследствие се установи, че дадено решение за възстановяване е прието въз основа на невярна или непълна информация, то се отменя със задна дата. Действително, фактът, че дадено решение за възстановяване е прието въз основа на невярна или непълна информация, е равнозначен на липсата на правно основание за това решение, което следователно лишава ab initio заявителя от правото да получи възстановяване и оправдава отмяната на решението.

В резултат на тази отмяна възстановените суми, съответстващи на първоначалното антидъмпингово мито, подлежат на повторно събиране.

Когато Комисията приеме решение да отмени възстановяването, съответната държава членка осигурява правилното изпълнение на решението на своята територия, като събира неправомерно възстановените суми в съответствие с член 11, параграф 8 от основния регламент.

При изпълнението на такова решение компетентните органи на засегнатата държава членка действат в съответствие с процесуалните и материалноправните норми на собственото си вътрешно право. Прилагането на националното законодателство не нарушава обхвата и ефективността на решението на Комисията да отмени своето предходно решение за възстановяване.

5.4.   Прозрачност

Неповерителната версия на решенията на Комисията по член 11, параграф 8 от основния регламент и текущите разследвания за възстановяване се публикуват на уебсайта на ГД „Търговия“.

---

(1)  Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2016 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейския съюз (ОВ L 176, 30.6.2016 г., стр. 21).

(2)  Известие на Комисията относно възстановяването на антидъмпингови мита (ОВ C 164, 29.5.2014 г., стр. 9).

(3)  Регламент (ЕС) No 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 9 октомври 2013 г. за създаване на Митнически кодекс на Съюза (OB L 269, 10.10.2013 г., стр. 1).

(4)  Описаната в настоящото известие процедура се прилага mutatis mutandis по отношение на исканията за възстановяване, подадени от вносителите, които са платили антидъмпингови мита при внос на стоки, чието митническо оформяне е било извършено в Северна Ирландия, в съответствие с точка 5 от приложение II към Протокола за Ирландия и Северна Ирландия към Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия (ОВ C 384I, 12.11.2019 г., стр. 1), изменен с Решение No 3/2020 на Съвместния комитет, създаден със Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия (ОВ L 443, 30.12.2020 г., стр. 3).

(5)  Контролните номера на продукта се създават с цел изчисляване на дъмпинговия марж за всеки уникален вид и възможна комбинация от характеристики на продукта за всички продукти, произвеждани и изнасяни за Европейския съюз, както и за продуктите, продавани на вътрешния пазар.

(6)  Заявленията за възстановяване за продукти, въведени в континенталния шелф или в изключителната икономическа зона на държава членка, трябва да бъдат подадени до органите на държавата членка, определила митническото задължение в съответствие с член 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/1131 на Комисията от 2 юли 2019 г. за създаване на митнически инструмент с цел прилагане на член 14а от Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския парламент и на Съвета и член 24а от Регламент (ЕС) 2016/1037 на Европейския парламент и на Съвета.

(7)  За изчисляване на сроковете, вж. Регламент (ЕИО, Евратом) No 1182/71 на Съвета от 3 юни 1971 г. за определяне на правилата, приложими за срокове, дати и крайни срокове (ОВ L 124, 8.6.1971 г., стр. 1).

(8)  Когато дадена информация не е налична към момента на подаване на заявлението, тази информация трябва да бъде изпратена директно на Комисията след подаването.

(9)  Регламент (ЕС) 2015/755 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2015 г. относно общия режим за внос от някои трети държави (ОВ L 123, 19.5.2015 г., стр. 33).

(10)  Вж. член 11, параграф 3, четвърти параграф от основния регламент.

(11)  За съответните разпоредби вж. приложение III.

(12)  Вж. член 11, параграф 8, четвърти параграф от основния регламент.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ФОРМУЛЯР НА ЗАЯВЛЕНИЕТО ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ (1)

Image 1

Image 2

---

(1)  На уебсайта на ГД „Търговия“ на Европейската комисия е на разположение електронен вариант на настоящия формуляр https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/november/tradoc_152900.pdf.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ТАБЛИЦА НА СДЕЛКИТЕ ЗА ВНОС

| а | б | в | г | д | е | ж | з | и | й | к | л | м | н |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Сделка No | Фактура за покупка No | Дата на фактурата за покупка | Наименование на доставчика / износителя | Наименование на производителя в държавата на произход | Държава на произход | Вид на продукта (наименование) | Вид на продукта (референтен номер или номер на модел) | Тарифен код / код по КН | Закупено количество | Стойност на фактурата | Валута | Единична цена | Дата на плащане на фактурата |
| 1 | | | | | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | | | | | |

а

б

в

г

д

е

ж

з

и

й

к

л

м

н

Сделка No

Фактура за покупка No

Дата на фактурата за покупка

Наименование на доставчика / износителя

Наименование на производителя в държавата на произход

Държава на произход

Вид на продукта (наименование)

Вид на продукта (референтен номер или номер на модел)

Тарифен код / код по КН

Закупено количество

Стойност на фактурата

Валута

Единична цена

Дата на плащане на фактурата

1

2

3

4

5

6

Обяснителни бележки към таблицата:

| а | Сделка No | Всяка сделка трябва да се маркира с пореден номер, който трябва да фигурира и върху съответните придружаващи документи (напр. фактура). |
| --- | --- | --- |
| з | Референтен номер или номер на модел за вида на продукта | Посочете референтния търговски номер или код на продукта. |
| т | Дата на изпращане | Посочете датата, на която продуктите са били изпратени от доставчика. |
| ц | Митническа стойност (основа за митото) | Това следва да бъде митническата стойност, посочена в митническите записи. Обикновено митническата стойност се изчислява въз основа на стойността на фактурата плюс навлото / застрахователните разходи. |
| х | Дата, на която митата са надлежно установени от митниците | Това е датата, на която митата се били определени от митническите органи — обичайно датата на приемане на митническата декларация. |
| аа | Дата на плащане на митата | Това е датата, на която митата са били действително платени на митниците. Съответно това следва да бъде датата, на която съответната сума е била прехвърлена от банкова сметка на дружеството към банкова сметка на митниците. |
| | Информация за плащането | Посочете информация за свързаните с фактурата платежни документи (напр. номер и дата на банковото извлечение). |
| | Валута | Моля, използвайте кодовете по ISO. Списък с кодовете по ISO е на разположение на следния интернет адрес: http://www.cc.cec/inforecu/files.htm |

а

Сделка No

Всяка сделка трябва да се маркира с пореден номер, който трябва да фигурира и върху съответните придружаващи документи (напр. фактура).

з

Референтен номер или номер на модел за вида на продукта

Посочете референтния търговски номер или код на продукта.

т

Дата на изпращане

Посочете датата, на която продуктите са били изпратени от доставчика.

ц

Митническа стойност (основа за митото)

Това следва да бъде митническата стойност, посочена в митническите записи. Обикновено митническата стойност се изчислява въз основа на стойността на фактурата плюс навлото / застрахователните разходи.

х

Дата, на която митата са надлежно установени от митниците

Това е датата, на която митата се били определени от митническите органи — обичайно датата на приемане на митническата декларация.

аа

Дата на плащане на митата

Това е датата, на която митата са били действително платени на митниците. Съответно това следва да бъде датата, на която съответната сума е била прехвърлена от банкова сметка на дружеството към банкова сметка на митниците.

Информация за плащането

Посочете информация за свързаните с фактурата платежни документи (напр. номер и дата на банковото извлечение).

Валута

Моля, използвайте кодовете по ISO. Списък с кодовете по ISO е на разположение на следния интернет адрес: http://www.cc.cec/inforecu/files.htm

Определяне на допустимостта на заявление за възстановяване. Приложение: Таблица на сделките за внос

| о | п | р | с | т | у | ф | х | ц | ч | ш | щ | аа | аб |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Информация за плащането | Обменен курс | Стойност на фактурата във валутата на вносителя | Инкотермс | Дата на изпращане | Стойност на навлото | Митнически запис (ЕАД No) | Дата, на която митата са надлежно установени от митниците | Митническа стойност (основа за митото) | Валута | Ставка на антидъмпинговото мито (%) | Размер на антидъмпинговото мито | Дата на плащане на митата | Информация за плащането |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |

о

п

р

с

т

у

ф

х

ц

ч

ш

щ

аа

аб

Информация за плащането

Обменен курс

Стойност на фактурата във валутата на вносителя

Инкотермс

Дата на изпращане

Стойност на навлото

Митнически запис (ЕАД No)

Дата, на която митата са надлежно установени от митниците

Митническа стойност (основа за митото)

Валута

Ставка на антидъмпинговото мито (%)

Размер на антидъмпинговото мито

Дата на плащане на митата

Информация за плащането

Инкотермс

| EXW | Франко завод |
| --- | --- |
| FCA | Франко превозвач |
| FAS | Франко протежение на кораб |
| FOB | Франко борд |
| CFR | Стойност и навло |
| CIF | Стойност, застраховка и навло |
| CPT | Превоз, платен до |
| CIP | Превоз и застраховка, платени до |
| DAF | Доставено на граница |
| DES | Доставено от кораб |
| DEQ | Доставено от кей (мито платено) |
| DDU | Доставено, мито неплатено |
| DDP | Доставено, мито платено |

EXW

Франко завод

FCA

Франко превозвач

FAS

Франко протежение на кораб

FOB

Франко борд

CFR

Стойност и навло

CIF

Стойност, застраховка и навло

CPT

Превоз, платен до

CIP

Превоз и застраховка, платени до

DAF

Доставено на граница

DES

Доставено от кораб

DEQ

Доставено от кей (мито платено)

DDU

Доставено, мито неплатено

DDP

Доставено, мито платено

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

Извадка от член 2, параграф 7 от Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2016 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейския съюз, във вида му в сила до 19 декември 2017 г.

7.

а)

| а) | В случай на внос от страни без пазарна икономика (1) нормалната стойност се определя на основата на цената или на формираната стойност в трета страна с пазарна икономика или цената от такава трета страна към други страни, включително Съюза, или ако това не е възможно, на всяка друга разумна основа, включително и цената, действително платена или платима в Съюза за сходни продукти, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
  Избира се подходяща трета страна с пазарна икономика по неподлежащ на съмнение начин, като се взема предвид всяка надеждна информация, предоставена в момента на избора. Вземат се предвид и времевите ограничения. Когато е уместно, се използва трета страна с пазарна икономика, обект на същото разследване.
  Страните по разследването трябва да бъдат информирани скоро след започването му относно предвидената трета страна с пазарна икономика и да им се предоставят 10 дни за изразяване на становище. |
| --- | --- |

В случай на внос от страни без пазарна икономика (1) нормалната стойност се определя на основата на цената или на формираната стойност в трета страна с пазарна икономика или цената от такава трета страна към други страни, включително Съюза, или ако това не е възможно, на всяка друга разумна основа, включително и цената, действително платена или платима в Съюза за сходни продукти, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.

Избира се подходяща трета страна с пазарна икономика по неподлежащ на съмнение начин, като се взема предвид всяка надеждна информация, предоставена в момента на избора. Вземат се предвид и времевите ограничения. Когато е уместно, се използва трета страна с пазарна икономика, обект на същото разследване.

Страните по разследването трябва да бъдат информирани скоро след започването му относно предвидената трета страна с пазарна икономика и да им се предоставят 10 дни за изразяване на становище.

| б) | В антидъмпингови разследвания, които се отнасят до внос от Китайската народна република, Виетнам и Казахстан и всяка страна с непазарна икономика, която е член на СТО към датата на започване на разследването, нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи от 1—6, ако е показано, въз основа на надлежно мотивирани искания от един или повече производители, които са обект на разследване и в съответствие с критериите и процедурите, посочени в буква в), че преобладават условия на пазарна икономика за този производител или производители по отношение на производството и търговията на съответния сходен продукт. Когато случаят не е такъв, се прилагат правилата, описани в буква а). |
| --- | --- |

б)

В антидъмпингови разследвания, които се отнасят до внос от Китайската народна република, Виетнам и Казахстан и всяка страна с непазарна икономика, която е член на СТО към датата на започване на разследването, нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи от 1—6, ако е показано, въз основа на надлежно мотивирани искания от един или повече производители, които са обект на разследване и в съответствие с критериите и процедурите, посочени в буква в), че преобладават условия на пазарна икономика за този производител или производители по отношение на производството и търговията на съответния сходен продукт. Когато случаят не е такъв, се прилагат правилата, описани в буква а).

| в) | Исканията по буква б) се представят в писмен вид и трябва да съдържат достатъчни доказателства, че производителят действа в условията на пазарна икономика, тоест ако:






  — | решенията на дружествата във връзка с цените, разходите и вложените материали, включително, например, суровините, разходите за технологии и труд, продукция, продажби и инвестиции, се взимат в отговор на сигнали от пазара, които отразяват предлагането и търсенето, и без значителна намеса на държавата в това отношение, а разходите за основните вложени материали отразяват в голяма степен пазарните стойности, |
| --- | --- | --- |

в)

Исканията по буква б) се представят в писмен вид и трябва да съдържат достатъчни доказателства, че производителят действа в условията на пазарна икономика, тоест ако:

—

решенията на дружествата във връзка с цените, разходите и вложените материали, включително, например, суровините, разходите за технологии и труд, продукция, продажби и инвестиции, се взимат в отговор на сигнали от пазара, които отразяват предлагането и търсенето, и без значителна намеса на държавата в това отношение, а разходите за основните вложени материали отразяват в голяма степен пазарните стойности,

| — | дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи, |
| --- | --- |

—

дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи,

| — | производствените разходи и финансовото положение на дружествата не са обект на значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, по-специално във връзка с амортизацията на активите, други отписвания на активи, бартерна търговия и плащане чрез компенсиране на дългове, |
| --- | --- |

—

производствените разходи и финансовото положение на дружествата не са обект на значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, по-специално във връзка с амортизацията на активите, други отписвания на активи, бартерна търговия и плащане чрез компенсиране на дългове,

| — | разглежданите дружества са обект на законодателство относно несъстоятелност и собственост, което гарантира правна сигурност и стабилност за функционирането на дружествата, и |
| --- | --- |

—

разглежданите дружества са обект на законодателство относно несъстоятелност и собственост, което гарантира правна сигурност и стабилност за функционирането на дружествата, и

| — | превръщането на обменните курсове се извършва по пазарен курс. |
| --- | --- |

—

превръщането на обменните курсове се извършва по пазарен курс.

---

(1)  Включително Албания, Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Киргизстан, Молдова, Монголия, Северна Корея, Таджикистан, Туркменистан и Узбекистан.

1

---

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 7.4.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 118/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 118/72

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело M.10214 — Clearlake/TA Associates/Precisely)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

(2021/C 118/07)

1.

Настоящото уведомление засяга следните предприятия:

| — | Clearlake Capital Group, L.P. („Clearlake“, САЩ), |
| --- | --- |

—

Clearlake Capital Group, L.P. („Clearlake“, САЩ),

| — | TA Associates Management, L.P. („TA Associates“, САЩ), |
| --- | --- |

—

TA Associates Management, L.P. („TA Associates“, САЩ),

| — | Starfish Parent, L.P., осъществяващо дейност под марката Precisely („Precisely“, САЩ), под контрола на Centerbridge Partners, L.P. („Centerbridge“ САЩ). |
| --- | --- |

—

Starfish Parent, L.P., осъществяващо дейност под марката Precisely („Precisely“, САЩ), под контрола на Centerbridge Partners, L.P. („Centerbridge“ САЩ).

Предприятия Clearlake и TA Associates придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над цялото предприятие Precisely.

Концентрацията се извършва посредством покупка на дялове (акции).

2.

| — | за предприятие Clearlake: дружество за частни капиталови инвестиции с дружества в портфейла си, осъществяващи дейност в областта на софтуерните и технологичните услуги, енергетиката и промишлеността, както и продукти/услуги за потребителите; |
| --- | --- |

—

за предприятие Clearlake: дружество за частни капиталови инвестиции с дружества в портфейла си, осъществяващи дейност в областта на софтуерните и технологичните услуги, енергетиката и промишлеността, както и продукти/услуги за потребителите;

| — | за предприятие TA Associates: дружество за частни капиталови инвестиции с дружества в портфейла си, осъществяващи дейност в определени сектори, включително бизнес услуги, потребителски услуги, финансови услуги, здравеопазване и технологии, и |
| --- | --- |

—

за предприятие TA Associates: дружество за частни капиталови инвестиции с дружества в портфейла си, осъществяващи дейност в определени сектори, включително бизнес услуги, потребителски услуги, финансови услуги, здравеопазване и технологии, и

| — | за предприятия Precisely: доставчик на софтуер за цялостност на данните, по-специално инструменти за интегриране и качество на данните, както и решения за ангажираност на клиентите. |
| --- | --- |

—

за предприятия Precisely: доставчик на софтуер за цялостност на данните, по-специално инструменти за интегриране и качество на данните, както и решения за ангажираност на клиентите.

3.

В съответствие с Известието на Комисията относно опростена процедура за разглеждане на някои концентрации съгласно Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2) следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в Известието.

4.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Моля, винаги посочвайте следния референтен номер:

M.10214 — Clearlake/TA Associates/Precisely

Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс, по електронна поща или по пощата. Моля, използвайте координатите за връзка по-долу:

Електронна поща: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Факс +32 22964301

Пощенски адрес:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент за сливанията“).

1

(2)  ОВ C 366, 14.12.2013 г., стр. 5.

2

---

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 7.4.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 118/74 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 118/74

---

Публикуване на съобщение за одобрение на стандартно изменение на продуктовата спецификация на наименование в лозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията

(2021/C 118/08)

Настоящото съобщение е публикувано в съответствие с член 17, параграф 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията (1).

СЪОБЩЕНИЕ ЗА СТАНДАРТНО ИЗМЕНЕНИЕ НА ЕДИННИЯ ДОКУМЕНТ

„TORO“

PDO-ES-A0886-AM04

Дата на съобщението: 11.1.2021 г.

ОПИСАНИЕ И ОСНОВАНИЯ ЗА ОДОБРЕНОТО ИЗМЕНЕНИЕ

1.   Изменение на органолептичните характеристики за отделните видове вино

ОПИСАНИЕ

Изменя се органолептичното описание на вината със защитено наименование.

Изменението засяга раздел 2, буква б) от продуктовата спецификация и раздел 4 от единния документ.

Вид на изменението: стандартно (с изменение на единния документ). Изменението представлява адаптиране на органолептичните характеристики и цели тяхната по-добра проверка чрез сензорен анализ. То не оказва съществено отражение върху продукта — виното запазва характеристиките и профила, които са посочени в раздела относно описанието на връзката и произтичат от взаимодействието между природните и човешките фактори. Поради това изменението не спада към нито един от видовете изменения по член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/33.

ОСНОВАНИЕ

Приемането на стандарт UNE-EN-ISO 17065 от Регулаторния съвет с оглед на неговите задачи във връзка със сертифицирането (Регулаторният съвет е в процес на акредитация) налага промяна в органолептичното описание на вината със защитено наименование. Целта е характеристиките на тези вина да бъдат съотносими към показателите, които могат да се оценяват от екип от дегустатори в съответствие с принципите на стандарт UNE-EN-ISO 17025.

2.   Промяна на условията за производство на виното (енологични практики: приложими ограничения при винопроизводството)

ОПИСАНИЕ

Изменят се минималните проценти на сортовете, влизащи в състава на белите и червените вина.

Изменението засяга раздел 3, буква в) от продуктовата спецификация и раздел 5, буква а) от единния документ.

Това е стандартно изменение (с изменение на единния документ), тъй като корекцията на сортовия компонент не променя съществените характеристики на вината със ЗНП „Toro“, нито основните им качества, които са резултат от взаимодействието между природните и човешките фактори. Изменението не води до недействителност на връзката и съответно не спада към нито един от видовете изменения по член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/33.

ОСНОВАНИЕ

Необходимо е да се променят минималните проценти на сортовете, влизащи в състава на белите и червените вина, за да бъдат отчетени новите производствени техники и потребителските вкусове, както и за да се отрази въвеждането на нови вторични сортове.

3.   Увеличаване на максималния добив на хектар от сортa Tinta de Toro от 6 000 kg/ha на 7 500 kg/ha

ОПИСАНИЕ

Увеличава се максималният добив на хектар от сорта Tinta de Toro.

Изменението засяга раздел 5 от продуктовата спецификация и раздел 5, буква б) от единния документ.

Това се счита за стандартно изменение, което засяга единния документ, тъй като не води до съществено изменение на продукта със защитено наименование — той запазва характеристиките и профила, които са посочени в раздела относно описанието на връзката и произтичат от взаимодействието между природните и човешките фактори. Поради това изменението не спада към нито един от видовете изменения по член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/33.

ОСНОВАНИЕ

Към момента насажденията с лози от сорта Tinta de Toro, използван при производството на вино със ЗНП „Toro“, са с обща площ 5 226 ha , като 1 543 ha (или 29,5 %) от тях се отглеждат чрез методи с подпиране. Tinta de Toro е сред сортовете, които се отличават с добра родовитост на т.нар. „зимни очи“ — това позволява да се постигнат желаните добиви чрез прилагане на системата „двоен Гюйо“, широко използвана при методите с подпиране.

Същевременно с помощта на модерните лозарски техники могат да бъдат получени по-високи добиви (kg/ha), без да се наруши качеството на суровината. Що се отнася конкретно до Tinta de Toro, максималният добив от този сорт, посочен до момента в продуктовата спецификация на ЗНП „Toro“, е значително под средните добиви в района и в зоните около него. Тази ситуация застрашава нетната печалба на винопроизводителите и съответно рентабилността на насажденията. Поради това се предлага добивът да бъде увеличен от 6 000 kg/ha на 7 500 kg/ha.

4.   Определяне на максималния добив от хектар за вторичните сортове Albillo Real и Moscatel de Grano Menudo

ОПИСАНИЕ

Определя се максималният добив от хектар за новите сортове, включени в продуктовата спецификация.

Изменението засяга раздел 5 от продуктовата спецификация и раздел 5, буква б) от единния документ.

Това се счита за стандартно изменение, което засяга единния документ, тъй като не води до съществено изменение на продукта със защитено наименование — той запазва характеристиките и профила, които са посочени в раздела относно описанието на връзката и произтичат от взаимодействието между природните и човешките фактори. Поради това изменението не спада към нито един от видовете изменения по член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/33.

ОСНОВАНИЕ

Включването на сортовете Albillo Real и Moscatel de Grano Menudo като вторични сортове за целите на винопроизводството налага определянето на максималните производствени стойности (максимален добив в kg/ha и в hl/ha). В съответствие с техническите проучвания бяха определени граничните стойности, осигуряващи оптимално качество на продукта.

5.   Включване на вторичните сортове Albillo Real и Moscatel de Grano Menudo

ОПИСАНИЕ

Включват се два нови сорта, които се считат за подходящи при производството на вино със ЗНП „Toro“.

Това изменение засяга раздел 6 и раздел 7, буква а), подточка 2 от продуктовата спецификация, но не и единния документ, тъй като посочените сортове се включват като вторични.

То трябва да се разглежда като стандартно изменение без изменение на единния документ, тъй като включването на двата сорта не променя отличителния характер на вината със ЗНП „Toro“, а допринася за тяхното оптимизиране. Разделът относно връзката не се изменя (само се включва текст относно двата сорта в описанието на човешките фактори), поради което изменението не спада към нито един от видовете изменения по член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/33.

ОСНОВАНИЕ

Двата включени сорта са част от традиционната карта на сортовете в района. Средната възраст на засетите с тях лозя в района надхвърля 50 години. Тези сортове не бяха включени в предишния текст на продуктовата спецификация от съображения , имащи отношение към тяхното управление (те се отличават с по-висока чувствителност към пролетните слани и някои вредители, по-ниски добиви и др.), а не поради причини, свързани с качеството, като това изключване доведе до загуба на сортов материал. Анализът на вината, при чието производство са използвани посочените сортове, показва, че отличителният характер на продукта със ЗНП „Toro“ е запазен и че двата сорта осигуряват безспорни енологични качества, които не бива да се губят.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

1.   Наименование на продукта

Toro

2.   Вид географско означение

ЗНП — Защитено наименование за произход

3.   Категории лозаро-винарски продукти

| 1. | Вино |
| --- | --- |

1.

4.   Описание на виното или вината

Вино — бели вина и вина тип „розе“

Бели вина:

| | Външен вид: цветът е бледожълт до златистожълт, без суспендирани частици. |
| --- | --- |

Външен вид: цветът е бледожълт до златистожълт, без суспендирани частици.

| | Аромат: вината са с добре изразени плодови, цветни и/или тревни аромати, със средна до средно висока интензивност. |
| --- | --- |

Аромат: вината са с добре изразени плодови, цветни и/или тревни аромати, със средна до средно висока интензивност.

| | Вкус: вината са с леко тяло, със средно дълъг до дълготраен вкус, средна до средно висока киселинност и балансирани по отношение на алкохола и киселинността. |
| --- | --- |

Вкус: вината са с леко тяло, със средно дълъг до дълготраен вкус, средна до средно висока киселинност и балансирани по отношение на алкохола и киселинността.

Бели вина, ферментирали в бъчва:

| | Външен вид: цветът е бледожълт до златистожълт, без суспендирани частици. |
| --- | --- |

Външен вид: цветът е бледожълт до златистожълт, без суспендирани частици.

| | Аромат: вината са с добре изразени плодови, цветни и/или тревни аромати, както и с третични аромати, характерни за бъчвата, в която са отлежавали. Интензивността е средна до средно висока. |
| --- | --- |

Аромат: вината са с добре изразени плодови, цветни и/или тревни аромати, както и с третични аромати, характерни за бъчвата, в която са отлежавали. Интензивността е средна до средно висока.

| | Вкус: вината са със средно дълъг до дълготраен вкус и средна до висока киселинност, като третичните аромати на дървесината са балансирани спрямо тези на виното. |
| --- | --- |

Вкус: вината са със средно дълъг до дълготраен вкус и средна до висока киселинност, като третичните аромати на дървесината са балансирани спрямо тези на виното.

Вина тип „розе“:

| | Външен вид: цветът е от бледорозов до розово-оранжев, без суспендирани частици. |
| --- | --- |

Външен вид: цветът е от бледорозов до розово-оранжев, без суспендирани частици.

| | Аромат: добре изразен аромат на пресни (незрели) червени и/или горски плодове, със средна до средно висока интензивност. |
| --- | --- |

Аромат: добре изразен аромат на пресни (незрели) червени и/или горски плодове, със средна до средно висока интензивност.

| | Вкус: вината са с леко тяло, със средно дълъг до дълготраен вкус, средна/средна до висока киселинност и балансирани по отношение на алкохола и киселинността. |
| --- | --- |

Вкус: вината са с леко тяло, със средно дълъг до дълготраен вкус, средна/средна до висока киселинност и балансирани по отношение на алкохола и киселинността.

| (*) | Ако съдържанието на остатъчна захар във вината е най-малко 5 g/l, максималното съдържание на серен диоксид може да достигне 250 mg/l. |
| --- | --- |

(*)

Посочените в настоящия раздел физико-химични параметри трябва при всички случаи да отговарят на максималните стойности, определени в законодателството на ЕС.

| Общи аналитични характеристики |
| --- |
| Максимално общо алкохолно съдържание (об. %) | |
| Минимално действително алкохолно съдържание (об. %) | 11 |
| Минимална обща киселинност | 3,5 g/l, изразена като съдържание на винена киселина |
| Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l) | 18 |
| Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l) | 200 |

Общи аналитични характеристики

Максимално общо алкохолно съдържание (об. %)

Минимално действително алкохолно съдържание (об. %)

11

Минимална обща киселинност

3,5 g/l, изразена като съдържание на винена киселина

Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l)

18

Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l)

200

Вино — червени вина

Младо червено вино:

| | Външен вид: черешов до рубиненочервен цвят, без суспендирани частици. |
| --- | --- |

Външен вид: черешов до рубиненочервен цвят, без суспендирани частици.

| | Аромат: добре изразен аромат на червени и/или горски плодове със средна до средно висока интензивност. |
| --- | --- |

Аромат: добре изразен аромат на червени и/или горски плодове със средна до средно висока интензивност.

| | Вкус: умерено до плътно тяло със средно дълъг до дълготраен вкус и баланс по отношение на алкохола и киселинността. |
| --- | --- |

Вкус: умерено до плътно тяло със средно дълъг до дълготраен вкус и баланс по отношение на алкохола и киселинността.

Червени вина, отлежавали в бъчви (включително обозначенията „Roble“, „Crianza“, „Reserva“ и „Gran Reserva“):

| | Външен вид: черешов до керемиденочервен цвят, без суспендирани частици. |
| --- | --- |

Външен вид: черешов до керемиденочервен цвят, без суспендирани частици.

| | Аромат: добре изразен аромат на червени, горски и/или зрели плодове със средна интензивност. Вината също така се отличават с третични аромати, характерни за бъчвата, в която са отлежавали, като в зависимост от продължителността на отлежаването интензивността на ароматите е средна до средно висока. |
| --- | --- |

Аромат: добре изразен аромат на червени, горски и/или зрели плодове със средна интензивност. Вината също така се отличават с третични аромати, характерни за бъчвата, в която са отлежавали, като в зависимост от продължителността на отлежаването интензивността на ароматите е средна до средно висока.

| | Вкус: умерено до плътно тяло, средно дълъг до дълготраен вкус и баланс по отношение на алкохола и киселинността. |
| --- | --- |

Вкус: умерено до плътно тяло, средно дълъг до дълготраен вкус и баланс по отношение на алкохола и киселинността.

Посочените в настоящия раздел физико-химични параметри трябва при всички случаи да отговарят на максималните стойности, определени в законодателството на ЕС.

| Общи аналитични характеристики |
| --- |
| Максимално общо алкохолно съдържание (об. %) | |
| Минимално действително алкохолно съдържание (об. %) | 12,5 |
| Минимална обща киселинност | 3,5 g/l, изразена като съдържание на винена киселина |
| Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l) | 20 |
| Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l) | 150 |

Общи аналитични характеристики

Максимално общо алкохолно съдържание (об. %)

Минимално действително алкохолно съдържание (об. %)

12,5

Минимална обща киселинност

3,5 g/l, изразена като съдържание на винена киселина

Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l)

20

Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l)

150

5.   Винопроизводствени практики

а)   Специфични енологични практики

Специфична енологична практика

| — | Вероятно минимално алкохолно съдържание на гроздето: 10,5 об. % |
| --- | --- |

—

Вероятно минимално алкохолно съдържание на гроздето: 10,5 об. %

| — | Максимален рандеман: 72 l от 100 kg грозде. |
| --- | --- |

—

Максимален рандеман: 72 l от 100 kg грозде.

Приложимо ограничение при винопроизводството

Белите вина се произвеждат само от белите сортове Malvasía Castellana, Verdejo, Moscatel de Grano Menudo и Albillo Real.

Вината тип „розе“ се произвеждат от разрешените червени и бели сортове (основни и вторични сортове).

Червените вина се произвеждат само от сортовете Tinta de Toro и Garnacha Tinta, като могат да се произвеждат само два вида червени вина: червено вино с най-малко 85 % съдържание на Garnacha Tinta и червено вино с най-малко 75 % съдържание на Tinta de Toro.

Метод на отглеждане

| — | Минимална гъстота на засаждане: 500 лози/ha |
| --- | --- |

—

Минимална гъстота на засаждане: 500 лози/ha

| — | Лозовите насаждения са с чашовидна формировка или формировка „Гюйо“ |
| --- | --- |

—

Лозовите насаждения са с чашовидна формировка или формировка „Гюйо“

| — | Не се допускат смесени насаждения, които не позволяват отделно прибиране на реколтата за всеки сорт. |
| --- | --- |

—

Не се допускат смесени насаждения, които не позволяват отделно прибиране на реколтата за всеки сорт.

б)   Максимални добиви

Garnacha Tinta, Malvasía Castellana (Doña Blanca), Verdejo, Albillo Real и Moscatel de Grano Menudo:

9 000 kg/ha (грозде)

64,80 hl/ha

Tinta de Toro:

7 500 kg/ha (грозде)

54,00 hl/ha

6.   Определен географски район

Географският район на ЗНП „Toro“ се намира в най-западната част на региона Кастиля и Леон, на югоизток от провинция Самора и обхваща част от географските области Tierra del Vino, Valle del Guareña и Tierra de Toro. Той граничи с териториите на Tierra del Pan и Tierra de Campos и се простира на площ от 62 000 ha.

Определеният географски район включва следните общини:

| | Провинция Самора:
  Argujillo, La Bóveda de Toro, Morales de Toro, El Pego, Peleagonzalo, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Sanzoles, Toro, Valdefinjas, Venialbo и Villabuena del Puente. |
| --- | --- |

Провинция Самора:

Argujillo, La Bóveda de Toro, Morales de Toro, El Pego, Peleagonzalo, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Sanzoles, Toro, Valdefinjas, Venialbo и Villabuena del Puente.

| | Провинция Валядолид:
  San Román de Hornija, Villafranca del Duero и земите на Villaester de Arriba и Villaester de Abajo на територията на община Pedrosa del Rey. |
| --- | --- |

Провинция Валядолид:

San Román de Hornija, Villafranca del Duero и земите на Villaester de Arriba и Villaester de Abajo на територията на община Pedrosa del Rey.

7.   Основни винени сортове грозде

| | DOÑA BLANCA - MALVASÍA CASTELLANA |
| --- | --- |

DOÑA BLANCA - MALVASÍA CASTELLANA

| | TEMPRANILLO - TINTA DE TORO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO - TINTA DE TORO

| | VERDEJO |
| --- | --- |

VERDEJO

8.   Описание на връзката или връзките

Описаните климатични условия (много ниски температури през зимата, голям брой часове слънцегреене и екстремни температури), които ограничават добивите от лозите, както и различните видове почви (праховито-песъкливи — винопроизводителите засаждат различните сортове в зависимост от вида почва), неутралният pH фактор, ниското съдържание на органични вещества, което се компенсира чрез естествени обогатители, определят аромата, структурата и високото алкохолно съдържание на вината. Също така високото съдържание на желязо в почвата в съчетание с чашовидната формировка и високата възраст на лозята допринасят за изключително богатото съдържание на багрилни вещества.

9.   Други основни условия (опаковане, етикетиране, други изисквания)

Правна уредба:

съдържа се в националното законодателство

Вид допълнително условие:

опаковане в определения географски район

Описание на условието:

Винопроизводството включва бутилирането на виното и последващото му отлежаване, поради което описаните в спецификацията органолептични и физико-химични характеристики могат да бъдат гарантирани само ако всички операции във връзка с производството на виното се извършват в определения географски район. Затова, за да се запази качеството, да се гарантира произходът и да се осигури контрол, като се има предвид, че бутилирането на вината със ЗНП „Toro“ е един от възловите елементи за постигането на характеристиките в спецификацията на продукта, тази операция се извършва във винарските изби, разположени в бутилиращите съоръжения в района на производство.

Правна уредба:

съдържа се в националното законодателство

Вид допълнително условие:

допълнителни разпоредби относно етикетирането

Описание на условието:

Върху етикета може да се използва традиционното обозначение „Denominación de origen“ [наименование за произход] вместо „Denominación de origen protegida“ [защитено наименование за произход].

Върху етикета може да се поставят обозначенията „Roble“ [дъб] и „Fermentado en barrica“ [ферментирало в бъчва], а при червените вина могат да използват традиционните обозначения „Crianza“, „Reserva“ и „Gran Reserva“, при условие че отговарят на изискванията, предвидени в действащото законодателство.

Връзка към продуктовата спецификация

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PPta+Mod+PCC+DO+TORO+Rev+3_CCa.docx/1f718e2c-e77b-c3dd-471c-38cb0bba6e49?

---

(1)  OВ L 9, 11.1.2019 г., стр. 2.

---