# Službeni list C 93/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 93 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.19. ožujka 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 93

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.19. ožujka 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2021/C 93/01 | Preporuka Vijeća od 12. ožujka 2021. o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

2021/C 93/01

Preporuka Vijeća od 12. ožujka 2021. o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 93/02 | Tečajna lista eura — 18. ožujka 2021. | 15 |
| 2021/C 93/03 | Informacije koje dolaze iz Europske komisije, objavljene u skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008, o obavijestima koje dostavlja država zastave (Popis država i njihovih nadležnih tijela) u skladu s člankom 20. stavkom 1., 2., 3. i Prilogom III. Uredbi (EZ) br. 1005/2008 | 16 |
| 2021/C 93/04 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 35 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 93/02

Tečajna lista eura — 18. ožujka 2021.

15

2021/C 93/03

Informacije koje dolaze iz Europske komisije, objavljene u skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008, o obavijestima koje dostavlja država zastave (Popis država i njihovih nadležnih tijela) u skladu s člankom 20. stavkom 1., 2., 3. i Prilogom III. Uredbi (EZ) br. 1005/2008

16

2021/C 93/04

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

35

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 93/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV) (
  1
  ) | 36 |
| 2021/C 93/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10159 — Infosys/Daimler (Certain Assets and Personnel)) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 38 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 93/07 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 39 |
| 2021/C 93/08 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 54 |
| 2021/C 93/09 | Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 68 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2021/C 93/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV) (
  1
  )

1

36

2021/C 93/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10159 — Infosys/Daimler (Certain Assets and Personnel)) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

38

DRUGI

Europska komisija

2021/C 93/07

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

39

2021/C 93/08

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

54

2021/C 93/09

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

68

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

| 19.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 93/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 12. ožujka 2021.

o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma

(2021/C 93/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292. u vezi s člankom 19. stavkom 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Direktivom Vijeća 2000/43/EZ (1) utvrđuje se okvir za borbu protiv diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla u cijeloj Uniji s obzirom na zapošljavanje, obrazovanje, socijalnu zaštitu, uključujući socijalnu sigurnost i zdravstvenu zaštitu, socijalne pogodnosti i pristup robi i uslugama te pružanje robe i usluga, uključujući one u području stanovanja. Jedna je od svrha ove Preporuke doprinijeti djelotvornoj provedbi te direktive, ne dovodeći u pitanje nadležnosti država članica. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom Vijeća 2000/43/EZ (1) utvrđuje se okvir za borbu protiv diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla u cijeloj Uniji s obzirom na zapošljavanje, obrazovanje, socijalnu zaštitu, uključujući socijalnu sigurnost i zdravstvenu zaštitu, socijalne pogodnosti i pristup robi i uslugama te pružanje robe i usluga, uključujući one u području stanovanja. Jedna je od svrha ove Preporuke doprinijeti djelotvornoj provedbi te direktive, ne dovodeći u pitanje nadležnosti država članica.

| (2) | Okvirnom odlukom Vijeća 2008/913/PUP (2) obvezuje se države članice da kriminaliziraju javno poticanje na nasilje ili mržnju na temelju rase, boje kože, vjeroispovijesti, podrijetla ili nacionalnog ili etničkog podrijetla te da osiguraju da se rasistička i ksenofobična motivacija smatra otegotnom okolnošću ili da je nacionalni sudovi takvu motivaciju uzimaju u obzir prilikom određivanja kazni. Ova je Preporuka osmišljena kako bi se ojačale mjere poduzete protiv govora mržnje, zločina iz mržnje i nasilja prema Romima. U skladu s Direktivom 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3), cilj je ove Preporuke isto tako promicanje potpore Romima koji su žrtve takvih kaznenih djela. |
| --- | --- |

(2)

Okvirnom odlukom Vijeća 2008/913/PUP (2) obvezuje se države članice da kriminaliziraju javno poticanje na nasilje ili mržnju na temelju rase, boje kože, vjeroispovijesti, podrijetla ili nacionalnog ili etničkog podrijetla te da osiguraju da se rasistička i ksenofobična motivacija smatra otegotnom okolnošću ili da je nacionalni sudovi takvu motivaciju uzimaju u obzir prilikom određivanja kazni. Ova je Preporuka osmišljena kako bi se ojačale mjere poduzete protiv govora mržnje, zločina iz mržnje i nasilja prema Romima. U skladu s Direktivom 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3), cilj je ove Preporuke isto tako promicanje potpore Romima koji su žrtve takvih kaznenih djela.

| (3) | U europskom stupu socijalnih prava navedena su načela i prava kojima se cilj potpora i povećanje socijalne pravednosti, bez obzira na spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenja, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju. Univerzalne mjere dopunjene ciljanim mjerama za zaštitu i potporu skupina koje su izložene visokom riziku od diskriminacije ili socijalne isključenosti poput onih utvrđenih u ovoj Preporuci ključne su za provedbu načelâ stupa socijalnih prava. Ostvarenje stupa zajednička je politička obveza i odgovornost. Trebao bi se provesti i na razini Unije i na razini država članica u skladu s njihovim nadležnostima, uzimajući u obzir različita socioekonomska okruženja i raznolikost nacionalnih sustava, uključujući ulogu socijalnih partnera, te poštujući u potpunosti načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| --- | --- |

(3)

U europskom stupu socijalnih prava navedena su načela i prava kojima se cilj potpora i povećanje socijalne pravednosti, bez obzira na spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenja, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju. Univerzalne mjere dopunjene ciljanim mjerama za zaštitu i potporu skupina koje su izložene visokom riziku od diskriminacije ili socijalne isključenosti poput onih utvrđenih u ovoj Preporuci ključne su za provedbu načelâ stupa socijalnih prava. Ostvarenje stupa zajednička je politička obveza i odgovornost. Trebao bi se provesti i na razini Unije i na razini država članica u skladu s njihovim nadležnostima, uzimajući u obzir različita socioekonomska okruženja i raznolikost nacionalnih sustava, uključujući ulogu socijalnih partnera, te poštujući u potpunosti načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

| (4) | Ovom se Preporukom doprinosi i održivom razvoju jednakih i uključivih demokratskih društava u skladu s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(4)

Ovom se Preporukom doprinosi i održivom razvoju jednakih i uključivih demokratskih društava u skladu s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (5) | Komisija je Europskom parlamentu i Vijeću podnijela Prijedlog uredbe o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021.–2027. te prijedloge za Europski socijalni fond plus za razdoblje 2021.–2027. („ESF+ za razdoblje 2021.–2027.”), Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond za razdoblje 2021.–2027. Ti prijedlozi upućuju na jednakost i nediskriminaciju kao horizontalna načela kojih se treba pridržavati u provedbi tih fondova. Prijedlogom za ESF+ za razdoblje 2021.–2027. posebno se poziva države članice i Komisiju da osiguraju jednakost i nediskriminaciju u provedbi programâ Unije te upućuje na promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja i uključivanje marginaliziranih zajednica poput Roma, što je povezano s uvjetima koji omogućuju provedbu nacionalnog strateškog okvira za Rome. U očekivanju donošenja tih prijedloga ovom se Preporukom doprinosi njihovoj djelotvornoj budućoj provedbi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je Europskom parlamentu i Vijeću podnijela Prijedlog uredbe o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021.–2027. te prijedloge za Europski socijalni fond plus za razdoblje 2021.–2027. („ESF+ za razdoblje 2021.–2027.”), Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond za razdoblje 2021.–2027. Ti prijedlozi upućuju na jednakost i nediskriminaciju kao horizontalna načela kojih se treba pridržavati u provedbi tih fondova. Prijedlogom za ESF+ za razdoblje 2021.–2027. posebno se poziva države članice i Komisiju da osiguraju jednakost i nediskriminaciju u provedbi programâ Unije te upućuje na promicanje socioekonomske integracije državljana trećih zemalja i uključivanje marginaliziranih zajednica poput Roma, što je povezano s uvjetima koji omogućuju provedbu nacionalnog strateškog okvira za Rome. U očekivanju donošenja tih prijedloga ovom se Preporukom doprinosi njihovoj djelotvornoj budućoj provedbi.

| (6) | Komunikacija Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljena „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” („strategija Europa 2020.”) dala je znatan poticaj borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti postavljanjem zajedničkih europskih ciljeva za smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti te povećanje ostvarene razine školovanja i zaposlenosti. Ti se ciljevi ne mogu postići bez poboljšanja jednakosti, uključivanja i sudjelovanja Roma, za što se ovom Preporukom pružaju posebne smjernice. |
| --- | --- |

(6)

Komunikacija Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljena „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” („strategija Europa 2020.”) dala je znatan poticaj borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti postavljanjem zajedničkih europskih ciljeva za smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti te povećanje ostvarene razine školovanja i zaposlenosti. Ti se ciljevi ne mogu postići bez poboljšanja jednakosti, uključivanja i sudjelovanja Roma, za što se ovom Preporukom pružaju posebne smjernice.

| (7) | Vijeće je 19. svibnja 2011. potvrdilo komunikaciju Komisije od 5. travnja 2011. naslovljenu „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” kojom se države članice potiču da na sveobuhvatan način unaprijede socijalno i ekonomsko uključivanje Roma i kojom se utvrđuju ciljevi u području obrazovanja, zapošljavanja, zdravstvene skrbi i stanovanja. Unatoč ograničenjima u početnoj fazi izrade, Okvir EU-a je ostvario važnu dodanu vrijednost na koju se nadovezuje ova Preporuka, među ostalim uključivanjem iskustava stečenih iz provedbe okvira. |
| --- | --- |

(7)

Vijeće je 19. svibnja 2011. potvrdilo komunikaciju Komisije od 5. travnja 2011. naslovljenu „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” kojom se države članice potiču da na sveobuhvatan način unaprijede socijalno i ekonomsko uključivanje Roma i kojom se utvrđuju ciljevi u području obrazovanja, zapošljavanja, zdravstvene skrbi i stanovanja. Unatoč ograničenjima u početnoj fazi izrade, Okvir EU-a je ostvario važnu dodanu vrijednost na koju se nadovezuje ova Preporuka, među ostalim uključivanjem iskustava stečenih iz provedbe okvira.

| (8) | Preporuka Vijeća od 9. prosinca 2013. (4) osmišljena je da se njome ojačaju nacionalne mjere integracije Roma. U njoj Vijeće poziva države članice da jednom godišnje obavješćuju Komisiju o svim mjerama poduzetima u skladu s tom preporukom te o svakom napretku u provedbi svojih nacionalnih strategija integracije Roma. Ova se Preporuka nadovezuje na to iskustvo te se njome preispituju i proširuju mjere koje treba poduzeti. |
| --- | --- |

(8)

Preporuka Vijeća od 9. prosinca 2013. (4) osmišljena je da se njome ojačaju nacionalne mjere integracije Roma. U njoj Vijeće poziva države članice da jednom godišnje obavješćuju Komisiju o svim mjerama poduzetima u skladu s tom preporukom te o svakom napretku u provedbi svojih nacionalnih strategija integracije Roma. Ova se Preporuka nadovezuje na to iskustvo te se njome preispituju i proširuju mjere koje treba poduzeti.

| (9) | U svojim zaključcima od 8. prosinca 2016. naslovljenima „Ubrzavanje procesa integracije Roma” Vijeće poziva Komisiju da sredinom provedbenog razdoblja provede procjenu Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma za 2020. („detaljna procjena”) te da na temelju toga predloži inicijativu za razdoblje nakon 2020. Iako je provedenom detaljnom procjenom potvrđena dodana vrijednost Okvira, zabilježeno je da se Romi u Europi i dalje suočavaju s diskriminacijom te socijalnom i gospodarskom isključenošću. |
| --- | --- |

(9)

U svojim zaključcima od 8. prosinca 2016. naslovljenima „Ubrzavanje procesa integracije Roma” Vijeće poziva Komisiju da sredinom provedbenog razdoblja provede procjenu Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma za 2020. („detaljna procjena”) te da na temelju toga predloži inicijativu za razdoblje nakon 2020. Iako je provedenom detaljnom procjenom potvrđena dodana vrijednost Okvira, zabilježeno je da se Romi u Europi i dalje suočavaju s diskriminacijom te socijalnom i gospodarskom isključenošću.

| (10) | Detaljna procjena i zaključci koje su iz nje izveli Vijeće, Europski parlament te nekoliko europskih i nacionalnih organizacija civilnog društva ukazuju na potrebu za obnovljenom i snažnijom obvezom postizanja jednakosti i uključenosti Roma. Tom bi se obvezom trebala osigurati posebna usredotočenost na nediskriminaciju, među ostalim borbom protiv antiromizma – posebnog oblika rasizma prema Romima – kao i usredotočenost na četiri područja socioekonomskog uključivanja, a to su obrazovanje, zapošljavanje, zdravstvo i stanovanje. Ona bi isto tako trebala odražavati potrebe posebnih skupina i raznolikost romskog stanovništva; uključiti Rome u izradu, provedbu, praćenje i evaluaciju strategija za jednakost i uključivanje Roma; poboljšati određivanje ciljeva, prikupljanje podataka, praćenje i izvješćivanje; te osigurati da glavne politike budu osjetljivije u pogledu jednakosti i uključivanja Roma. Pri izradi mjera posebnu pozornost trebalo bi posvetiti rodnoj perspektivi. |
| --- | --- |

(10)

Detaljna procjena i zaključci koje su iz nje izveli Vijeće, Europski parlament te nekoliko europskih i nacionalnih organizacija civilnog društva ukazuju na potrebu za obnovljenom i snažnijom obvezom postizanja jednakosti i uključenosti Roma. Tom bi se obvezom trebala osigurati posebna usredotočenost na nediskriminaciju, među ostalim borbom protiv antiromizma – posebnog oblika rasizma prema Romima – kao i usredotočenost na četiri područja socioekonomskog uključivanja, a to su obrazovanje, zapošljavanje, zdravstvo i stanovanje. Ona bi isto tako trebala odražavati potrebe posebnih skupina i raznolikost romskog stanovništva; uključiti Rome u izradu, provedbu, praćenje i evaluaciju strategija za jednakost i uključivanje Roma; poboljšati određivanje ciljeva, prikupljanje podataka, praćenje i izvješćivanje; te osigurati da glavne politike budu osjetljivije u pogledu jednakosti i uključivanja Roma. Pri izradi mjera posebnu pozornost trebalo bi posvetiti rodnoj perspektivi.

| (11) | Ova se Preporuka isto tako nadovezuje na različite rezultate koji su prethodno navedeni u relevantnim rezolucijama Europskog parlamenta od 15. travnja 2015. i 12. veljače 2019., u zaključcima Vijeća od 8. prosinca 2016. i u godišnjim izvješćima Komisije počevši od 2013. |
| --- | --- |

(11)

Ova se Preporuka isto tako nadovezuje na različite rezultate koji su prethodno navedeni u relevantnim rezolucijama Europskog parlamenta od 15. travnja 2015. i 12. veljače 2019., u zaključcima Vijeća od 8. prosinca 2016. i u godišnjim izvješćima Komisije počevši od 2013.

| (12) | Nakon „Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.”, Komisija je 7. listopada 2020. donijela paket koji sadržava prijedlog za ovu Preporuku i komunikaciju naslovljenu „Unija jednakosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” („Komunikacija od 7. listopada 2020.”). Komunikacijom od 7. listopada 2020. utvrđuju se ciljevi i, kada je to relevantno, podciljevi, na razini EU-a i minimalne obveze za sve države članice, koje se mogu dopuniti nacionalnim nastojanjima i potporom Unije, ovisno o nacionalnom kontekstu i brojnosti romskog stanovništva. Najnoviji podaci pokazuju da 60 % Europljana još smatra da je diskriminacija Roma rasprostranjena u njihovoj zemlji, dok se više od 60 % Europljana slaže s time da bi društvo moglo imati koristi od bolje integracije Roma (5). Glavni je cilj ove Preporuke pomoć pri promicanju jednakosti i suzbijanju isključenosti Roma, uz njihovo aktivno sudjelovanje. |
| --- | --- |

(12)

Nakon „Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.”, Komisija je 7. listopada 2020. donijela paket koji sadržava prijedlog za ovu Preporuku i komunikaciju naslovljenu „Unija jednakosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” („Komunikacija od 7. listopada 2020.”). Komunikacijom od 7. listopada 2020. utvrđuju se ciljevi i, kada je to relevantno, podciljevi, na razini EU-a i minimalne obveze za sve države članice, koje se mogu dopuniti nacionalnim nastojanjima i potporom Unije, ovisno o nacionalnom kontekstu i brojnosti romskog stanovništva. Najnoviji podaci pokazuju da 60 % Europljana još smatra da je diskriminacija Roma rasprostranjena u njihovoj zemlji, dok se više od 60 % Europljana slaže s time da bi društvo moglo imati koristi od bolje integracije Roma (5). Glavni je cilj ove Preporuke pomoć pri promicanju jednakosti i suzbijanju isključenosti Roma, uz njihovo aktivno sudjelovanje.

| (13) | Tijekom pandemije bolesti COVID-19 isključene romske zajednice i one u nepovoljnom položaju bile su izložene ozbiljnim negativnim utjecajima na zdravlje i socioekonomskim utjecajima, što može dovesti do daljnjeg pogoršanja postojećih nejednakosti i do rizika od siromaštva i socijalne isključenosti. Ovom se Preporukom zalaže za smanjenje strukturnih nejednakosti s kojima se suočavaju Romi rješavanjem, ako je to relevantno, pitanja ograničenog pristupa Roma vodi sigurnoj za piće, sanitarnoj infrastrukturi i uslugama zdravstvene skrbi, uključujući usluge cijepljenja, te nedostatka objekata i digitalnih vještina koji bi Romima omogućili aktivno sudjelovanje u društvu, među ostalim u obrazovanju na daljinu, kao i uklanjanjem visoke razine ekonomske nesigurnosti, prenapučenih kućanstava te segregiranih naselja ili kampova. |
| --- | --- |

(13)

Tijekom pandemije bolesti COVID-19 isključene romske zajednice i one u nepovoljnom položaju bile su izložene ozbiljnim negativnim utjecajima na zdravlje i socioekonomskim utjecajima, što može dovesti do daljnjeg pogoršanja postojećih nejednakosti i do rizika od siromaštva i socijalne isključenosti. Ovom se Preporukom zalaže za smanjenje strukturnih nejednakosti s kojima se suočavaju Romi rješavanjem, ako je to relevantno, pitanja ograničenog pristupa Roma vodi sigurnoj za piće, sanitarnoj infrastrukturi i uslugama zdravstvene skrbi, uključujući usluge cijepljenja, te nedostatka objekata i digitalnih vještina koji bi Romima omogućili aktivno sudjelovanje u društvu, među ostalim u obrazovanju na daljinu, kao i uklanjanjem visoke razine ekonomske nesigurnosti, prenapučenih kućanstava te segregiranih naselja ili kampova.

| (14) | U kontekstu rastućeg populizma i rasizma unutar Unije (6), potrebno se usredotočiti na suzbijanje i sprečavanje diskriminacije, među ostalim borbom protiv antiromizma, koji je temeljni uzrok diskriminacije i isključenosti te ih pogoršava. To se stoga potvrđuje u Akcijskom planu EU-a za antirasizam za razdoblje 2020.–2025. od 18. rujna 2020., u kojem se utvrđuje niz konkretnih djelovanja za suzbijanje rasizma. Antiromizam je neuobičajeno raširen (7) oblik rasizma, koji potječe od načina na koji većinsko društvo gleda na osobe koje smatra „ciganima” i postupa prema tim osobama u procesu povijesnog „otuđivanja” (en. othering) (8), koje se temelji na stereotipima i negativnim stavovima koji ponekad mogu biti nenamjerni ili nesvjesni (9).
  Europski parlament od 2005. upotrebljava izraz antiromizam u svojim izvješćima i rezolucijama od 28. travnja 2005., 15. travnja 2015, 25. listopada 2017. i 12. veljače 2019. Nekoliko međunarodnih organizacija i organizacija civilnog društva prepoznalo je taj fenomen, poznat i kao rasizam prema Romima, romofobija i anticiganizam. Vijeće je u svojim Zaključcima od 8. prosinca 2016. prepoznalo potrebu za borbom „protiv svakog oblika rasizma prema Romima, odnosno netrpeljivosti prema Romima, koji je temeljni uzrok njihove socijalne isključenosti i diskriminacije”. Međunarodni savez za sjećanje na holokaust (IHRA) 8. listopada 2020. usvojio je pravno neobvezujuću definiciju (10) antiromizma/antiromske diskriminacije. |
| --- | --- |

(14)

U kontekstu rastućeg populizma i rasizma unutar Unije (6), potrebno se usredotočiti na suzbijanje i sprečavanje diskriminacije, među ostalim borbom protiv antiromizma, koji je temeljni uzrok diskriminacije i isključenosti te ih pogoršava. To se stoga potvrđuje u Akcijskom planu EU-a za antirasizam za razdoblje 2020.–2025. od 18. rujna 2020., u kojem se utvrđuje niz konkretnih djelovanja za suzbijanje rasizma. Antiromizam je neuobičajeno raširen (7) oblik rasizma, koji potječe od načina na koji većinsko društvo gleda na osobe koje smatra „ciganima” i postupa prema tim osobama u procesu povijesnog „otuđivanja” (en. othering) (8), koje se temelji na stereotipima i negativnim stavovima koji ponekad mogu biti nenamjerni ili nesvjesni (9).

Europski parlament od 2005. upotrebljava izraz antiromizam u svojim izvješćima i rezolucijama od 28. travnja 2005., 15. travnja 2015, 25. listopada 2017. i 12. veljače 2019. Nekoliko međunarodnih organizacija i organizacija civilnog društva prepoznalo je taj fenomen, poznat i kao rasizam prema Romima, romofobija i anticiganizam. Vijeće je u svojim Zaključcima od 8. prosinca 2016. prepoznalo potrebu za borbom „protiv svakog oblika rasizma prema Romima, odnosno netrpeljivosti prema Romima, koji je temeljni uzrok njihove socijalne isključenosti i diskriminacije”. Međunarodni savez za sjećanje na holokaust (IHRA) 8. listopada 2020. usvojio je pravno neobvezujuću definiciju (10) antiromizma/antiromske diskriminacije.

| (15) | Pri usmjeravanju na romsko stanovništvo važno je u obzir uzeti posebne potrebe ili ranjivosti određenih skupina (11), uključujući Romkinje, mlade Rome i romsku djecu, Rome koji su pripadnici skupine LGBTI, starije romsko stanovništvo, Rome s invaliditetom, državljane trećih zemalja ili osobe bez državljanstva i Rome koji se kreću u EU-u. Stoga se ovom Preporukom uzima u obzir važnost rješavanja pitanja višestruke diskriminacije (12). U njoj se predlažu mjere za bolju zaštitu i uključivanje romske djece, koja su posebno izložena diskriminaciji i segregaciji.
  U skladu sa Zaključcima Vijeća od 8. prosinca 2016. u njoj se isto tako razmatra stvaranje prilika kako bi se upotrijebili neiskorišteni potencijali mladih Roma povećanjem njihova aktivnog sudjelovanja u programima i mjerama usmjerenima na mlade, poput onih koji se navode u Komunikaciji Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenoj „Potpora za zapošljavanje mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju”. |
| --- | --- |

(15)

Pri usmjeravanju na romsko stanovništvo važno je u obzir uzeti posebne potrebe ili ranjivosti određenih skupina (11), uključujući Romkinje, mlade Rome i romsku djecu, Rome koji su pripadnici skupine LGBTI, starije romsko stanovništvo, Rome s invaliditetom, državljane trećih zemalja ili osobe bez državljanstva i Rome koji se kreću u EU-u. Stoga se ovom Preporukom uzima u obzir važnost rješavanja pitanja višestruke diskriminacije (12). U njoj se predlažu mjere za bolju zaštitu i uključivanje romske djece, koja su posebno izložena diskriminaciji i segregaciji.

U skladu sa Zaključcima Vijeća od 8. prosinca 2016. u njoj se isto tako razmatra stvaranje prilika kako bi se upotrijebili neiskorišteni potencijali mladih Roma povećanjem njihova aktivnog sudjelovanja u programima i mjerama usmjerenima na mlade, poput onih koji se navode u Komunikaciji Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenoj „Potpora za zapošljavanje mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju”.

| (16) | Priznajući raznolikost koja postoji među Romima, pojam „Romi” upotrebljava se kao krovni pojam koji se odnosi na niz različitih skupina romskog podrijetla, kao što su Romi, Sinti, Kale, Cigani, Romaničeli i Bojaši/Rudari. Pojam obuhvaća i skupine kao što su Aškali, Egipćani, Istočne skupine (uključujući Dome, Lome, Rome i Abdale) te populacije koje putuju, uključujući etničke Putnike, Jeniše ili stanovništvo koje se označuje administrativnim izrazom „Gens du voyage”, kao i osobe koje se izjašnjavaju kao Cigani, Tsigani ili Tzigani, ne negirajući pritom posebna obilježja tih skupina. |
| --- | --- |

(16)

Priznajući raznolikost koja postoji među Romima, pojam „Romi” upotrebljava se kao krovni pojam koji se odnosi na niz različitih skupina romskog podrijetla, kao što su Romi, Sinti, Kale, Cigani, Romaničeli i Bojaši/Rudari. Pojam obuhvaća i skupine kao što su Aškali, Egipćani, Istočne skupine (uključujući Dome, Lome, Rome i Abdale) te populacije koje putuju, uključujući etničke Putnike, Jeniše ili stanovništvo koje se označuje administrativnim izrazom „Gens du voyage”, kao i osobe koje se izjašnjavaju kao Cigani, Tsigani ili Tzigani, ne negirajući pritom posebna obilježja tih skupina.

| (17) | U kontekstu mobilnosti unutar Unije potrebno je poštovati pravo na slobodno kretanje građana Unije i uvjete njegova ostvarivanja. Ti uvjeti uključuju raspolaganje dostatnim sredstvima i sveobuhvatno zdravstveno osiguranje, u skladu s Direktivom 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13). Istodobno, potrebno je težiti poboljšanju životnih uvjeta Roma i jačanju mjera za promicanje njihova gospodarskog i socijalnog uključivanja u državama članicama njihova podrijetla, kao i u državama članicama njihova boravka. |
| --- | --- |

(17)

U kontekstu mobilnosti unutar Unije potrebno je poštovati pravo na slobodno kretanje građana Unije i uvjete njegova ostvarivanja. Ti uvjeti uključuju raspolaganje dostatnim sredstvima i sveobuhvatno zdravstveno osiguranje, u skladu s Direktivom 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13). Istodobno, potrebno je težiti poboljšanju životnih uvjeta Roma i jačanju mjera za promicanje njihova gospodarskog i socijalnog uključivanja u državama članicama njihova podrijetla, kao i u državama članicama njihova boravka.

| (18) | Iako se potvrđuje da bi države članice trebale odabrati vlastite metode praćenja, uključujući odgovarajuće metode za prikupljanje podataka i uzimajući u obzir činjenicu da je prikupljanje informacija u vezi s etničkim podrijetlom osjetljivo pitanje i nije moguće u određenim državama članicama, ovom se Preporukom naglašava važnost prikupljanja podataka, kao potrebnog konteksta za izradu mjera kojima se djelotvorno poboljšava situacija romskog stanovništva, u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i Smjernicama za 2018. za poboljšano prikupljanje i upotrebu podataka o jednakosti koje objavljuje podskupina za podatke o jednakosti Skupine na visokoj razini za nediskriminaciju, jednakost i raznolikost (15). Ovom Preporukom isto se tako potvrđuje važnost pokazatelja kao metode praćenja. Komunikacija od 7. listopada 2020. pojašnjava da države članice mogu odabrati pokazatelje iz portfelja pokazatelja za mjerenje jednakosti, uključivanja i sudjelovanja Roma, koje zajedno definiraju Agencija Europske unije za temeljna prava, Komisija i države članice. |
| --- | --- |

(18)

Iako se potvrđuje da bi države članice trebale odabrati vlastite metode praćenja, uključujući odgovarajuće metode za prikupljanje podataka i uzimajući u obzir činjenicu da je prikupljanje informacija u vezi s etničkim podrijetlom osjetljivo pitanje i nije moguće u određenim državama članicama, ovom se Preporukom naglašava važnost prikupljanja podataka, kao potrebnog konteksta za izradu mjera kojima se djelotvorno poboljšava situacija romskog stanovništva, u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i Smjernicama za 2018. za poboljšano prikupljanje i upotrebu podataka o jednakosti koje objavljuje podskupina za podatke o jednakosti Skupine na visokoj razini za nediskriminaciju, jednakost i raznolikost (15). Ovom Preporukom isto se tako potvrđuje važnost pokazatelja kao metode praćenja. Komunikacija od 7. listopada 2020. pojašnjava da države članice mogu odabrati pokazatelje iz portfelja pokazatelja za mjerenje jednakosti, uključivanja i sudjelovanja Roma, koje zajedno definiraju Agencija Europske unije za temeljna prava, Komisija i države članice.

| (19) | Ova Preporuka izričito se usmjeruje na mjere za promicanje jednakosti, uključivanja i sudjelovanja Roma, bez namjere da isključi ostale skupine u nepovoljnom položaju. Te bi se mjere trebale temeljiti na jednakim načelima u usporedivim okolnostima. Stoga su osnovna zajednička načela za uključivanje Roma i dalje relevantna (16). Mjerama bi također u središte trebalo staviti jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma i u inicijativama politika Unije i nacionalnim inicijativama politika, uz posvećivanje posebne pozornosti intersekcionalnosti i rodnoj dimenziji. Komunikacija od 7. listopada 2020. pruža daljnje smjernice za planiranje i provedbu nacionalnih strateških okvira za Rome. |
| --- | --- |

(19)

Ova Preporuka izričito se usmjeruje na mjere za promicanje jednakosti, uključivanja i sudjelovanja Roma, bez namjere da isključi ostale skupine u nepovoljnom položaju. Te bi se mjere trebale temeljiti na jednakim načelima u usporedivim okolnostima. Stoga su osnovna zajednička načela za uključivanje Roma i dalje relevantna (16). Mjerama bi također u središte trebalo staviti jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma i u inicijativama politika Unije i nacionalnim inicijativama politika, uz posvećivanje posebne pozornosti intersekcionalnosti i rodnoj dimenziji. Komunikacija od 7. listopada 2020. pruža daljnje smjernice za planiranje i provedbu nacionalnih strateških okvira za Rome.

| (20) | Jedna od svrha ove Preporuke jest potvrditi dugoročnu obvezu postizanja zajedničkih ciljeva u pogledu jednakosti, uključivanja i sudjelovanja Roma te pružiti obnovljene i ojačane smjernice utvrđivanjem mjera koje države članice mogu donijeti za postizanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(20)

Jedna od svrha ove Preporuke jest potvrditi dugoročnu obvezu postizanja zajedničkih ciljeva u pogledu jednakosti, uključivanja i sudjelovanja Roma te pružiti obnovljene i ojačane smjernice utvrđivanjem mjera koje države članice mogu donijeti za postizanje tih ciljeva.

| (21) | Ovom se Preporukom u potpunosti poštuju načelo supsidijarnosti i primarne odgovornosti država članica u tom području. Njome se ne dovode u pitanje načela nacionalnog postupovnog prava i pravne tradicije država članica. Trebalo bi primijeniti zajednički, ali diferencirani pristup uzimajući primjereno u obzir nacionalne okolnosti, kao što su broj i udio Roma u ukupnom stanovništvu, opći ekonomski kontekst, posebna obilježja ciljanog stanovništva u svakoj državi članici te mogućnost uspostave politika kojima se cilja posebna etnička skupina. Nacionalne pristupe i relevantne mjere za promicanje uključivanja, jednakosti i sudjelovanja Roma trebalo bi prilagoditi i odabrati u skladu s posebnim uvjetima i potrebama na terenu, koje uključuju potrebu za bavljenjem, u širem kontekstu, skupinama u nepovoljnom položaju kao što su Romi. Glavne mjere trebale bi se izraditi na način da se osigura djelotvorno dopiranje do Roma. |
| --- | --- |

(21)

Ovom se Preporukom u potpunosti poštuju načelo supsidijarnosti i primarne odgovornosti država članica u tom području. Njome se ne dovode u pitanje načela nacionalnog postupovnog prava i pravne tradicije država članica. Trebalo bi primijeniti zajednički, ali diferencirani pristup uzimajući primjereno u obzir nacionalne okolnosti, kao što su broj i udio Roma u ukupnom stanovništvu, opći ekonomski kontekst, posebna obilježja ciljanog stanovništva u svakoj državi članici te mogućnost uspostave politika kojima se cilja posebna etnička skupina. Nacionalne pristupe i relevantne mjere za promicanje uključivanja, jednakosti i sudjelovanja Roma trebalo bi prilagoditi i odabrati u skladu s posebnim uvjetima i potrebama na terenu, koje uključuju potrebu za bavljenjem, u širem kontekstu, skupinama u nepovoljnom položaju kao što su Romi. Glavne mjere trebale bi se izraditi na način da se osigura djelotvorno dopiranje do Roma.

| (22) | Nacionalni strateški okvir za Rome odnosi se na nacionalne strategije za Rome i/ili integrirane skupove mjera politika u širem socioekonomskom kontekstu, koje su relevantne za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma. |
| --- | --- |

(22)

Nacionalni strateški okvir za Rome odnosi se na nacionalne strategije za Rome i/ili integrirane skupove mjera politika u širem socioekonomskom kontekstu, koje su relevantne za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma.

PREPORUČUJE KAKO SLIJEDI:

| 1. | Države članice trebale bi donijeti nacionalne strateške okvire za Rome u okviru svojih širih politika socijalnog uključivanja u svrhu poboljšanja situacije Roma, te ih priopćiti Europskoj komisiji, po mogućnosti do rujna 2021. U skladu s nacionalnim pravom i pravom Unije, dostupnim resursima i nacionalnim okolnostima, države članice trebale bi, prema potrebi, razmotriti važnost mjera utvrđenih u ovoj Preporuci za nacionalni kontekst te ih provesti na proporcionalan i selektivan način, blisko surađujući sa svim relevantnim dionicima. Za procjenu te važnosti države članice potiču se da postupaju u skladu s dobrovoljnim minimalnim obvezama i, ovisno o nacionalnom kontekstu, mogućim dodatnim nastojanjima, kako je predviđeno u Komunikaciji. |
| --- | --- |

1.

Horizontalni ciljevi: jednakost, uključivanje i sudjelovanje

| 2. | Države članice trebale bi zajedničkim nastojanjima donijeti i provesti mjere za promicanje jednakosti te djelotvorno sprečavanje i suzbijanje diskriminacije, antiromizma i socijalne i ekonomske isključenosti te njihovih temeljnih uzroka. Ta nastojanja trebala bi obuhvaćati mjere kao što su sljedeće:






  (a) | mjere za djelotvornu borbu protiv izravne ili neizravne diskriminacije, među ostalim suzbijanjem uznemiravanja, antiromizma, stereotipizacije, antiromske retorike, govora mržnje, zločina iz mržnje i nasilja prema Romima, kao i protiv poticanja na nešto od toga, putem interneta ili izvan njega, posebno u kontekstu prenošenja, provedbe i izvršenja Direktive 2000/43/EZ, Okvirne odluke 2008/913/PUP i Direktive 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća (17); |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

mjere za djelotvornu borbu protiv izravne ili neizravne diskriminacije, među ostalim suzbijanjem uznemiravanja, antiromizma, stereotipizacije, antiromske retorike, govora mržnje, zločina iz mržnje i nasilja prema Romima, kao i protiv poticanja na nešto od toga, putem interneta ili izvan njega, posebno u kontekstu prenošenja, provedbe i izvršenja Direktive 2000/43/EZ, Okvirne odluke 2008/913/PUP i Direktive 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća (17);

| (b) | mjere za razvijanje i promicanje sveobuhvatnog sustava potpore žrtvama, u skladu s Direktivom 2012/29/EU, i za pružanje pomoći Romima koji su žrtve zločina iz mržnje i diskriminacije; |
| --- | --- |

(b)

mjere za razvijanje i promicanje sveobuhvatnog sustava potpore žrtvama, u skladu s Direktivom 2012/29/EU, i za pružanje pomoći Romima koji su žrtve zločina iz mržnje i diskriminacije;

| (c) | mjere za pomoć u borbi protiv višestruke i strukturne (18) diskriminacije prema Romima, osobito Romkinjama, mladim Romima i romskoj djeci, Romima koji su pripadnici skupine LGBTI, starijem romskom stanovništvu, Romima s invaliditetom, Romima bez državljanstva ili onima koji se kreću u EU-u (19); |
| --- | --- |

(c)

mjere za pomoć u borbi protiv višestruke i strukturne (18) diskriminacije prema Romima, osobito Romkinjama, mladim Romima i romskoj djeci, Romima koji su pripadnici skupine LGBTI, starijem romskom stanovništvu, Romima s invaliditetom, Romima bez državljanstva ili onima koji se kreću u EU-u (19);

| (d) | mjere za podizanje svijesti o tome da su nastojanja za suzbijanje diskriminacije međusobno povezana s nastojanjima u borbi protiv antiromizma te socijalne i ekonomske isključenosti, kao dio zajedničkih nastojanja u promicanju šireg cilja jednakosti; |
| --- | --- |

(d)

mjere za podizanje svijesti o tome da su nastojanja za suzbijanje diskriminacije međusobno povezana s nastojanjima u borbi protiv antiromizma te socijalne i ekonomske isključenosti, kao dio zajedničkih nastojanja u promicanju šireg cilja jednakosti;

| (e) | mjere za analiziranje i prepoznavanje postojanja antiromizma i diskriminacije prema Romima te podizanje svijesti o tim fenomenima, oblicima koje primaju i njihovim štetnim posljedicama, putem medija, školskih kurikuluma i na druge načine, te primjerice podizanjem svijesti među državnim službenicima i ostalim dionicima o potrebi prepoznavanja i suočavanja s njima; |
| --- | --- |

(e)

mjere za analiziranje i prepoznavanje postojanja antiromizma i diskriminacije prema Romima te podizanje svijesti o tim fenomenima, oblicima koje primaju i njihovim štetnim posljedicama, putem medija, školskih kurikuluma i na druge načine, te primjerice podizanjem svijesti među državnim službenicima i ostalim dionicima o potrebi prepoznavanja i suočavanja s njima;

| (f) | mjere za promicanje multikulturnih aktivnosti i kampanja za podizanje svijesti u školama; |
| --- | --- |

(f)

mjere za promicanje multikulturnih aktivnosti i kampanja za podizanje svijesti u školama;

| (g) | mjere za podizanje svijesti o romskim kulturama, jeziku i povijesti, uključujući sjećanje na Rome žrtve holokausta i postupke pomirenja u društvu, među ostalim djelovanjima kojima se pruža odgovarajuće osposobljavanje za učitelje i nastavnike te izradom odgovarajućeg školskih kurikuluma, s obzirom na to da je takva svijest ključna za smanjenje predrasuda i antiromizma koji su bitni uzroci diskriminacije; |
| --- | --- |

(g)

mjere za podizanje svijesti o romskim kulturama, jeziku i povijesti, uključujući sjećanje na Rome žrtve holokausta i postupke pomirenja u društvu, među ostalim djelovanjima kojima se pruža odgovarajuće osposobljavanje za učitelje i nastavnike te izradom odgovarajućeg školskih kurikuluma, s obzirom na to da je takva svijest ključna za smanjenje predrasuda i antiromizma koji su bitni uzroci diskriminacije;

| (h) | mjere za poticanje pozitivnog diskursa o Romima i romskim uzorima, te bolje razumijevanje izazova s kojima se Romi suočavaju, uključujući potporu susretima među zajednicama i međukulturnom učenju. |
| --- | --- |

(h)

mjere za poticanje pozitivnog diskursa o Romima i romskim uzorima, te bolje razumijevanje izazova s kojima se Romi suočavaju, uključujući potporu susretima među zajednicama i međukulturnom učenju.

| 3. | Države članice trebale bi suzbijati vrlo visoke stope rizika od siromaštva i materijalne neimaštine i teških socijalnih uvjeta među romskim stanovništvom, kako bi pružile djelotvornu potporu jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma. Prema potrebi, države članice trebale bi nastojati provoditi integrirani pristup koji je usmjeren na sva relevantna područja politika. Ta nastojanja mogla bi se ostvariti putem mjera kao što su sljedeće:






  (a) | mjere za osiguravanje odgovarajućeg ulaganja u ljudski kapital, razvoj infrastrukture i stanovanje, kao i politike socijalne kohezije, te za poboljšavanje ciljanja takvih ulaganja; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

mjere za osiguravanje odgovarajućeg ulaganja u ljudski kapital, razvoj infrastrukture i stanovanje, kao i politike socijalne kohezije, te za poboljšavanje ciljanja takvih ulaganja;

| (b) | mjere za osiguravanje pristupa odgovarajućim programima socijalne zaštite, uključujući potporu dohotku, kao i davanja u naravi i pružanje usluga za Rome u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

(b)

mjere za osiguravanje pristupa odgovarajućim programima socijalne zaštite, uključujući potporu dohotku, kao i davanja u naravi i pružanje usluga za Rome u nepovoljnom položaju;

| (c) | mjere za objedinjavanje potpore dohotku i aktivacijskih mjera za promicanje sudjelovanja na tržištu rada te potpore zapošljavanju, osobito za Romkinje te Rome koji se kreću u EU-u i za pružanje informacija o postojećim pravnim uvjetima prihvatljivosti za iskorištavanje naknada u kombinaciji s aktivacijskim i potpornim uslugama; |
| --- | --- |

(c)

mjere za objedinjavanje potpore dohotku i aktivacijskih mjera za promicanje sudjelovanja na tržištu rada te potpore zapošljavanju, osobito za Romkinje te Rome koji se kreću u EU-u i za pružanje informacija o postojećim pravnim uvjetima prihvatljivosti za iskorištavanje naknada u kombinaciji s aktivacijskim i potpornim uslugama;

| (d) | mjere za osiguravanje posvećivanja posebne pažnje sprečavanju i suzbijanju siromaštva djece, među ostalim poduzimanjem djelotvornih nacionalnih mjera koje uzimaju u obzir mehanizme koji produljuju multigeneracijsko siromaštvo i potrebu za pružanjem potpore romskoj djeci i njihovim obiteljima u međusobno povezanim područjima zapošljavanja, socijalnih usluga, obrazovanja i ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, zdravstva, stanovanja i pristupa osnovnim uslugama, prehrane i pristup slobodnim aktivnostima; |
| --- | --- |

(d)

mjere za osiguravanje posvećivanja posebne pažnje sprečavanju i suzbijanju siromaštva djece, među ostalim poduzimanjem djelotvornih nacionalnih mjera koje uzimaju u obzir mehanizme koji produljuju multigeneracijsko siromaštvo i potrebu za pružanjem potpore romskoj djeci i njihovim obiteljima u međusobno povezanim područjima zapošljavanja, socijalnih usluga, obrazovanja i ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, zdravstva, stanovanja i pristupa osnovnim uslugama, prehrane i pristup slobodnim aktivnostima;

| (e) | mjere za podupiranje financijske pismenosti za mlađe punoljetne osobe i obitelji, uključujući bolje vještine donošenja odluka i planiranja kao dio mjera osnaživanja i financijske uključenosti. |
| --- | --- |

(e)

mjere za podupiranje financijske pismenosti za mlađe punoljetne osobe i obitelji, uključujući bolje vještine donošenja odluka i planiranja kao dio mjera osnaživanja i financijske uključenosti.

| 4. | Države članice trebale bi, prema potrebi, pojačati smisleno sudjelovanje i savjetovanje Roma, uključujući žene, djecu, mlade, starije osobe te osobe s invaliditetom, kako bi pružile djelotvornu potporu jednakosti i nediskriminaciji Roma. To bi trebalo obuhvaćati mjere kao što su sljedeće:






  (a) | mjere za podupiranje njihovog aktivnog građanstva promicanjem socijalnog, ekonomskog, političkog, kulturnog i građanskog sudjelovanja, posebno Romkinja i mladih Roma; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

mjere za podupiranje njihovog aktivnog građanstva promicanjem socijalnog, ekonomskog, političkog, kulturnog i građanskog sudjelovanja, posebno Romkinja i mladih Roma;

| (b) | mjere za promicanje izgradnje kapaciteta i sposobnosti vođenja u romskom civilnom društvu kako bi se romskom stanovništvu omogućilo sudjelovanje u svim fazama političkog ciklusa i u javnom životu općenito; |
| --- | --- |

(b)

mjere za promicanje izgradnje kapaciteta i sposobnosti vođenja u romskom civilnom društvu kako bi se romskom stanovništvu omogućilo sudjelovanje u svim fazama političkog ciklusa i u javnom životu općenito;

| (c) | mjere za promicanje zapošljavanja Roma u javnim i privatnim ustanovama kako bi se poduprla raznolikost i stručna znanja u političkom procesu i kako bi se pružili uzori; |
| --- | --- |

(c)

mjere za promicanje zapošljavanja Roma u javnim i privatnim ustanovama kako bi se poduprla raznolikost i stručna znanja u političkom procesu i kako bi se pružili uzori;

| (d) | mjere za podizanje svijesti članova romskih zajednica u nepovoljnom položaju o ljudskim pravima te pravima i odgovornostima građana; |
| --- | --- |

(d)

mjere za podizanje svijesti članova romskih zajednica u nepovoljnom položaju o ljudskim pravima te pravima i odgovornostima građana;

| (e) | mjere za koordiniranje resursa, mreža i stručnih znanja među sektorima kako bi se povećala uključenost mladih Roma u postupke donošenja odluka i time ojačala njihova sposobnost vođenja. |
| --- | --- |

(e)

mjere za koordiniranje resursa, mreža i stručnih znanja među sektorima kako bi se povećala uključenost mladih Roma u postupke donošenja odluka i time ojačala njihova sposobnost vođenja.

Sektorski ciljevi

Pristup kvalitetnom uključivom obrazovanju

| 5. | Države članice trebale bi osigurati da svi Romi imaju djelotvoran jednak pristup te da mogu sudjelovati u svim oblicima i fazama obrazovanja, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja i brige o djeci sve do visokog obrazovanja, uključujući ponovno uključivanje u obrazovanje, obrazovanje odraslih i cjeloživotno učenje. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Države članice trebale bi poboljšati jednak pristup kvalitetnom i uključivom obrazovanju romskih učenika, među ostalim s pomoću mjera kao što su sljedeće:






  (a) | mjere za sprečavanje i otklanjanje bilo kojeg oblika segregacije u obrazovanju i za osiguravanje potpore potencijalu svih učenika; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

mjere za sprečavanje i otklanjanje bilo kojeg oblika segregacije u obrazovanju i za osiguravanje potpore potencijalu svih učenika;

| (b) | mjere za sprečavanje i otklanjanje pogrešne dijagnoze koja bi dovela do neprimjerenog uključivanja romskih učenika u obrazovanje za učenike s teškoćama i za osiguravanje da se uključivanje u obrazovanje za učenike s teškoćama temelji na transparentnom i zakonitom postupku; |
| --- | --- |

(b)

mjere za sprečavanje i otklanjanje pogrešne dijagnoze koja bi dovela do neprimjerenog uključivanja romskih učenika u obrazovanje za učenike s teškoćama i za osiguravanje da se uključivanje u obrazovanje za učenike s teškoćama temelji na transparentnom i zakonitom postupku;

| (c) | mjere za pružanje djelotvornih metoda za prepoznavanje i ispravljanje prošlih nepravdi u području obrazovanja, uključujući segregaciju, neprimjereno uključivanje romskih učenika u škole i ustanove s posebnim uvjetima obrazovanja i nejednako postupanje; |
| --- | --- |

(c)

mjere za pružanje djelotvornih metoda za prepoznavanje i ispravljanje prošlih nepravdi u području obrazovanja, uključujući segregaciju, neprimjereno uključivanje romskih učenika u škole i ustanove s posebnim uvjetima obrazovanja i nejednako postupanje;

| (d) | mjere za promicanje pravičnosti, uključivosti i raznolikosti u obrazovnom sustavu te u nastavi, primjerice putem programâ stručnog usavršavanja, mentorstva i aktivnosti uzajamnog učenja; |
| --- | --- |

(d)

mjere za promicanje pravičnosti, uključivosti i raznolikosti u obrazovnom sustavu te u nastavi, primjerice putem programâ stručnog usavršavanja, mentorstva i aktivnosti uzajamnog učenja;

| (e) | mjere za poticanje djelotvornog sudjelovanja roditelja u obrazovanju romskih učenika i pogodovanje stvaranja veza između škola i lokalnih zajednica, među ostalim putem posrednika i asistenata u nastavi; |
| --- | --- |

(e)

mjere za poticanje djelotvornog sudjelovanja roditelja u obrazovanju romskih učenika i pogodovanje stvaranja veza između škola i lokalnih zajednica, među ostalim putem posrednika i asistenata u nastavi;

| (f) | mjere za podupiranje jednakog sudjelovanja svih učenika, uključujući djecu s invaliditetom, u redovnim obrazovnim aktivnostima i procesima te njihovo aktivno uključivanje u takve aktivnosti i procese; |
| --- | --- |

(f)

mjere za podupiranje jednakog sudjelovanja svih učenika, uključujući djecu s invaliditetom, u redovnim obrazovnim aktivnostima i procesima te njihovo aktivno uključivanje u takve aktivnosti i procese;

| (g) | mjere za suzbijanje zlostavljanja i uznemiravanja u školi, na internetu i izvan njega, kako bi se zaštitili svi učenici, uključujući Rome; |
| --- | --- |

(g)

mjere za suzbijanje zlostavljanja i uznemiravanja u školi, na internetu i izvan njega, kako bi se zaštitili svi učenici, uključujući Rome;

| (h) | mjere za podizanje svijesti među učiteljima i nastavnicima te drugim školskim osobljem o povijesti Roma, romskoj kulturi te metodama prepoznavanja i suzbijanja diskriminacije i njezinih temeljnih uzroka, uključujući antiromizam i nesvjesnu pristranost, te o važnosti obrazovanja bez diskriminacije i djelotvornom jednakom pristupu redovnom obrazovanju; |
| --- | --- |

(h)

mjere za podizanje svijesti među učiteljima i nastavnicima te drugim školskim osobljem o povijesti Roma, romskoj kulturi te metodama prepoznavanja i suzbijanja diskriminacije i njezinih temeljnih uzroka, uključujući antiromizam i nesvjesnu pristranost, te o važnosti obrazovanja bez diskriminacije i djelotvornom jednakom pristupu redovnom obrazovanju;

| (i) | mjere za podupiranje nastojanja da romski učenici steknu vještine u skladu s trenutačnim i budućim potrebama tržišta rada. |
| --- | --- |

(i)

mjere za podupiranje nastojanja da romski učenici steknu vještine u skladu s trenutačnim i budućim potrebama tržišta rada.

| 7. | Države članice trebale bi raditi na prevladavanju svih oblika diskriminacije, nejednakosti i nepovoljnog položaja u pogledu obrazovnih mogućnosti i ishoda te ostvarene razine obrazovanja, među ostalim, ako je to relevantno, s pomoću mjera kao što su sljedeće:






  (a) | mjere za osiguravanje pristupa kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju s posebnim naglaskom na ranom uključivanju romske djece, uključujući romsku djecu u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

mjere za osiguravanje pristupa kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju s posebnim naglaskom na ranom uključivanju romske djece, uključujući romsku djecu u nepovoljnom položaju;

| (b) | mjere za osiguravanje individualizirane potpore i posredovanja kako bi se nadoknadili jezični, kognitivni i obrazovni nedostaci, u bliskoj suradnji s obiteljima romskih učenika i potiče ponovno uključivanje u obrazovanje i obrazovanje odraslih; |
| --- | --- |

(b)

mjere za osiguravanje individualizirane potpore i posredovanja kako bi se nadoknadili jezični, kognitivni i obrazovni nedostaci, u bliskoj suradnji s obiteljima romskih učenika i potiče ponovno uključivanje u obrazovanje i obrazovanje odraslih;

| (c) | mjere za sprečavanje ranog napuštanja školovanja i odustajanja na svim razinama obrazovanja, među ostalim s posebnim naglaskom na romske djevojčice (20), na primjer putem suradnje među školama, posrednicima i službama za socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

(c)

mjere za sprečavanje ranog napuštanja školovanja i odustajanja na svim razinama obrazovanja, među ostalim s posebnim naglaskom na romske djevojčice (20), na primjer putem suradnje među školama, posrednicima i službama za socijalnu zaštitu;

| (d) | mjere za prepoznavanje ranjivosti djece roditelja koji su otišli u inozemstvo i za pružanje prednosti u pristupu izvanškolskim programima i individualizirana potpora; |
| --- | --- |

(d)

mjere za prepoznavanje ranjivosti djece roditelja koji su otišli u inozemstvo i za pružanje prednosti u pristupu izvanškolskim programima i individualizirana potpora;

| (e) | mjere za povećavanje socijalne mobilnosti Roma, na primjer pozitivnim djelovanjem, namjenskim stipendijama u strukovnom, srednjem i visokom obrazovanju i obrazovanju učitelja i nastavnika te profesionalnim usmjeravanjem; |
| --- | --- |

(e)

mjere za povećavanje socijalne mobilnosti Roma, na primjer pozitivnim djelovanjem, namjenskim stipendijama u strukovnom, srednjem i visokom obrazovanju i obrazovanju učitelja i nastavnika te profesionalnim usmjeravanjem;

| (f) | mjere za osiguravanje nesmetanog prelaska između razina obrazovanja i promicanje završetka srednjoškolskog i visokog obrazovanja, među ostalim programima profesionalnog usmjeravanja, savjetovanja, mentorstva i financijske potpore; |
| --- | --- |

(f)

mjere za osiguravanje nesmetanog prelaska između razina obrazovanja i promicanje završetka srednjoškolskog i visokog obrazovanja, među ostalim programima profesionalnog usmjeravanja, savjetovanja, mentorstva i financijske potpore;

| (g) | mjere za podupiranje sudjelovanja u neformalnom učenju i izvannastavnim aktivnostima, uključujući aktivnosti za mlade, sportske i kulturne aktivnosti u okviru zdravstvenog i građanskog obrazovanja te druge aktivnosti kojima se poboljšava osobni razvoj, psihološka otpornost i dobrobit; |
| --- | --- |

(g)

mjere za podupiranje sudjelovanja u neformalnom učenju i izvannastavnim aktivnostima, uključujući aktivnosti za mlade, sportske i kulturne aktivnosti u okviru zdravstvenog i građanskog obrazovanja te druge aktivnosti kojima se poboljšava osobni razvoj, psihološka otpornost i dobrobit;

| (h) | mjere za promicanje, ako je to relevantno, stjecanja digitalnih vještina, širokopojasnog pristupa, odgovarajuće digitalne infrastrukture i osiguravanje nastavnog materijala namijenjenog za učenje na daljinu, kako u formalnom tako i u neformalnom obrazovnom okruženju, kako bi se spriječilo digitalno isključivanje učenika u nepovoljnom socioekonomskom položaju, njihovih učitelja, nastavnika i roditelja, te kako bi se osiguralo dopiranje do romskih učenika, uključujući one koji žive u ruralnim ili segregiranim područjima. |
| --- | --- |

(h)

mjere za promicanje, ako je to relevantno, stjecanja digitalnih vještina, širokopojasnog pristupa, odgovarajuće digitalne infrastrukture i osiguravanje nastavnog materijala namijenjenog za učenje na daljinu, kako u formalnom tako i u neformalnom obrazovnom okruženju, kako bi se spriječilo digitalno isključivanje učenika u nepovoljnom socioekonomskom položaju, njihovih učitelja, nastavnika i roditelja, te kako bi se osiguralo dopiranje do romskih učenika, uključujući one koji žive u ruralnim ili segregiranim područjima.

Pristup kvalitetnom i održivom zapošljavanju

| 8. | Države članice trebale bi promicati djelotvoran i jednak pristup Roma, posebno mladih Roma, kvalitetnom i održivom zapošljavanju, među ostalim, ako je to relevantno, putem mjera kao što su sljedeće:






  (a) | mjere za dopiranje do mladih Roma (21) kako bi ih se osvijestilo o dostupnim, po mogućnosti integriranim uslugama zapošljavanja i socijalnim uslugama, te kako bi ih se s njima povezalo; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

mjere za dopiranje do mladih Roma (21) kako bi ih se osvijestilo o dostupnim, po mogućnosti integriranim uslugama zapošljavanja i socijalnim uslugama, te kako bi ih se s njima povezalo;

| (b) | mjere za zadovoljavanje potreba mladih Roma koji su nezaposleni i neaktivni izradom individualiziranih cjelovitih akcijskih planova za njih, u kojima se uzimaju u obzir njihove sklonosti i motivacija, prepreke i vrsta nepovoljnog položaja te razlozi zbog kojih su nezaposleni ili neaktivni; |
| --- | --- |

(b)

mjere za zadovoljavanje potreba mladih Roma koji su nezaposleni i neaktivni izradom individualiziranih cjelovitih akcijskih planova za njih, u kojima se uzimaju u obzir njihove sklonosti i motivacija, prepreke i vrsta nepovoljnog položaja te razlozi zbog kojih su nezaposleni ili neaktivni;

| (c) | mjere za podupiranje prvog radnog iskustva, zapošljavanja, naukovanja i razvoja karijere; |
| --- | --- |

(c)

mjere za podupiranje prvog radnog iskustva, zapošljavanja, naukovanja i razvoja karijere;

| (d) | mjere za olakšavanje prelaska iz obrazovnog sustava na tržište rada putem savjetovanja, mentorstva, strukovnog obrazovanja, pripravništva, poslovnih inkubatora i dvojnog obrazovanja; |
| --- | --- |

(d)

mjere za olakšavanje prelaska iz obrazovnog sustava na tržište rada putem savjetovanja, mentorstva, strukovnog obrazovanja, pripravništva, poslovnih inkubatora i dvojnog obrazovanja;

| (e) | mjere za podupiranje stjecanja digitalnih vještina među Romima kako bi bili bolje pripremljeni za potražnju na tržištu rada te kako bi mogli iskoristiti mogućnosti koje u svakodnevnom životu nude postojeći i novi digitalni alati i trendovi; |
| --- | --- |

(e)

mjere za podupiranje stjecanja digitalnih vještina među Romima kako bi bili bolje pripremljeni za potražnju na tržištu rada te kako bi mogli iskoristiti mogućnosti koje u svakodnevnom životu nude postojeći i novi digitalni alati i trendovi;

| (f) | mjere za podupiranje osposobljavanja na radnom mjestu, razvoja vještina, stjecanja i unapređivanja stručnih kvalifikacija i ponovnog uključivanja u obrazovanje; |
| --- | --- |

(f)

mjere za podupiranje osposobljavanja na radnom mjestu, razvoja vještina, stjecanja i unapređivanja stručnih kvalifikacija i ponovnog uključivanja u obrazovanje;

| (g) | mjere za promicanje istinski jednakog pristupa samozapošljavanju i poduzetništvu, uključujući socijalno poduzetništvo, putem ciljane potpore; |
| --- | --- |

(g)

mjere za promicanje istinski jednakog pristupa samozapošljavanju i poduzetništvu, uključujući socijalno poduzetništvo, putem ciljane potpore;

| (h) | mjere za promicanje jednakog pristupa zapošljavanju i u javnom i u privatnom sektoru putem mjera kao što su pozitivno djelovanje i programi potpore za poslodavce, kao i poboljšava pristup službama za zapošljavanje, uključujući aktivne politike tržišta rada; |
| --- | --- |

(h)

mjere za promicanje jednakog pristupa zapošljavanju i u javnom i u privatnom sektoru putem mjera kao što su pozitivno djelovanje i programi potpore za poslodavce, kao i poboljšava pristup službama za zapošljavanje, uključujući aktivne politike tržišta rada;

| (i) | mjere za podupiranje mobilnosti na tržištu rada, posebice za osobe koje žive u ruralnim i segregiranim područjima s ograničenim mogućnostima zapošljavanja; |
| --- | --- |

(i)

mjere za podupiranje mobilnosti na tržištu rada, posebice za osobe koje žive u ruralnim i segregiranim područjima s ograničenim mogućnostima zapošljavanja;

| (j) | mjere za suzbijanje, smanjenje i otklanjanje diskriminacije podizanjem svijesti o zapošljavanju i pristupu zapošljavanju i aktivacijskim mjerama bez diskriminacije te za osposobljavanje poslodavaca za metode prepoznavanja i uklanjanja diskriminacije i njezinih temeljnih uzroka, uključujući antiromizam i nesvjesnu pristranost. |
| --- | --- |

(j)

mjere za suzbijanje, smanjenje i otklanjanje diskriminacije podizanjem svijesti o zapošljavanju i pristupu zapošljavanju i aktivacijskim mjerama bez diskriminacije te za osposobljavanje poslodavaca za metode prepoznavanja i uklanjanja diskriminacije i njezinih temeljnih uzroka, uključujući antiromizam i nesvjesnu pristranost.

Zdravstvo i pristup kvalitetnim uslugama zdravstvene skrbi i socijalnim uslugama

| 9. | Države članice trebale bi osigurati djelotvoran i jednak pristup bez prepreka kvalitetnim uslugama zdravstvene skrbi i socijalnim uslugama, posebno skupinama koje su najugroženije ili onima koje žive u marginaliziranim ili udaljenim mjestima, ako je to relevantno putem mjera kao što su sljedeće:






  (a) | mjere za promicanje i olakšavanje:






  i. | jednakog pristupa Romkinja kvalitetnim zdravstvenim pregledima i pregledima za rano otkrivanje bolesti, prenatalnoj i postnatalnoj skrbi, uslugama savjetovanja i planiranja obitelji te uslugama u području spolnog i reproduktivnog zdravlja koje općenito pružaju nacionalne službe zdravstvene skrbi; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

(a)

mjere za promicanje i olakšavanje:

i.

jednakog pristupa Romkinja kvalitetnim zdravstvenim pregledima i pregledima za rano otkrivanje bolesti, prenatalnoj i postnatalnoj skrbi, uslugama savjetovanja i planiranja obitelji te uslugama u području spolnog i reproduktivnog zdravlja koje općenito pružaju nacionalne službe zdravstvene skrbi;

| ii. | jednakog pristupa Romkinja uslugama potpore za žrtve rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

ii.

jednakog pristupa Romkinja uslugama potpore za žrtve rodno uvjetovanog nasilja;

| iii. | jednakog pristupa romske djece kvalitetnoj primarnoj zdravstvenoj skrbi, uključujući primarne preventivne programe kao što su cijepljenje; |
| --- | --- |

iii.

jednakog pristupa romske djece kvalitetnoj primarnoj zdravstvenoj skrbi, uključujući primarne preventivne programe kao što su cijepljenje;

| iv. | jednakog pristupa ranjivog romskog stanovništva, kao što su starije romsko stanovništvo, Romi s invaliditetom, Romi koji su pripadnici skupine LGBTI, Romi koji se kreću unutar EU-a, Romi koji su državljani trećih zemalja i Romi bez državljanstva, kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

iv.

jednakog pristupa ranjivog romskog stanovništva, kao što su starije romsko stanovništvo, Romi s invaliditetom, Romi koji su pripadnici skupine LGBTI, Romi koji se kreću unutar EU-a, Romi koji su državljani trećih zemalja i Romi bez državljanstva, kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi;

| (b) | mjere za podizanje svijesti Roma o mjerama primarne prevencije, poput programa za promicanje zdravog načina života i sprečavanje zlouporabe opojnih sredstava, te za poboljšanje pristupa uslugama zaštite mentalnog zdravlja, ako je to relevantno, putem zdravstvenog posredovanja; |
| --- | --- |

(b)

mjere za podizanje svijesti Roma o mjerama primarne prevencije, poput programa za promicanje zdravog načina života i sprečavanje zlouporabe opojnih sredstava, te za poboljšanje pristupa uslugama zaštite mentalnog zdravlja, ako je to relevantno, putem zdravstvenog posredovanja;

| (c) | mjere za sprečavanje i suzbijanje diskriminacije Roma putem podizanja svijesti o pristupu zdravstvenim uslugama i pružanju zdravstvene skrbi bez diskriminacije te osposobljavanjem zdravstvenih djelatnika, studenata medicine i zdravstvenih posrednika za metode prepoznavanja i uklanjanja diskriminacije i njezinih temeljnih uzroka, uključujući antiromizam i nesvjesnu pristranost; |
| --- | --- |

(c)

mjere za sprečavanje i suzbijanje diskriminacije Roma putem podizanja svijesti o pristupu zdravstvenim uslugama i pružanju zdravstvene skrbi bez diskriminacije te osposobljavanjem zdravstvenih djelatnika, studenata medicine i zdravstvenih posrednika za metode prepoznavanja i uklanjanja diskriminacije i njezinih temeljnih uzroka, uključujući antiromizam i nesvjesnu pristranost;

| (d) | mjere za borbu protiv digitalne isključenosti svih Roma u pristupu uslugama zdravstvene skrbi na način koji uključuje premošćivanje jaza u pogledu digitalnih vještina kada je riječ o pristupu podacima o zdravstvenom stanju; |
| --- | --- |

(d)

mjere za borbu protiv digitalne isključenosti svih Roma u pristupu uslugama zdravstvene skrbi na način koji uključuje premošćivanje jaza u pogledu digitalnih vještina kada je riječ o pristupu podacima o zdravstvenom stanju;

| (e) | mjere za sprečavanje i otklanjanje segregacije u području usluga zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

(e)

mjere za sprečavanje i otklanjanje segregacije u području usluga zdravstvene skrbi;

| (f) | mjere za osiguravanje prepoznavanja i ispravljanja prošlih nepravdi u području zdravstvene skrbi, uključujući prisilnu i na druge načine nedobrovoljnu sterilizaciju Romkinja; |
| --- | --- |

(f)

mjere za osiguravanje prepoznavanja i ispravljanja prošlih nepravdi u području zdravstvene skrbi, uključujući prisilnu i na druge načine nedobrovoljnu sterilizaciju Romkinja;

| (g) | mjere za promicanje jednakog pristupa Roma studijima u području medicine i za podupiranje zapošljavanja Roma kao zdravstvenih radnika i posrednika, posebno u regijama s velikim brojem romskog stanovništva; |
| --- | --- |

(g)

mjere za promicanje jednakog pristupa Roma studijima u području medicine i za podupiranje zapošljavanja Roma kao zdravstvenih radnika i posrednika, posebno u regijama s velikim brojem romskog stanovništva;

| (h) | mjere za suzbijanje i sprečavanje mogućih izbijanja bolesti u marginaliziranim ili udaljenim naseljima; |
| --- | --- |

(h)

mjere za suzbijanje i sprečavanje mogućih izbijanja bolesti u marginaliziranim ili udaljenim naseljima;

| (i) | mjere za osiguravanje pristupa Roma uslugama u zajednici i obiteljima za osobe s invaliditetom, starije osobe i djecu bez roditeljske skrbi primjerice usluge razvoja, socijalno stanovanje, usluge dnevne skrbi za osobe s invaliditetom i mreže udomitelja; |
| --- | --- |

(i)

mjere za osiguravanje pristupa Roma uslugama u zajednici i obiteljima za osobe s invaliditetom, starije osobe i djecu bez roditeljske skrbi primjerice usluge razvoja, socijalno stanovanje, usluge dnevne skrbi za osobe s invaliditetom i mreže udomitelja;

| (j) | mjere za sprečavanje institucionalizacije i promicanje prelaska s institucionalne skrbi na obiteljsku skrb i skrb u zajednici, pružanjem potpore obiteljima koje se nalaze u nesigurnom položaju primjerice savjetodavne usluge i financijski poticaji, pomoć u hrani, usluge stanovanja uz pomoć i usluge razvoja; |
| --- | --- |

(j)

mjere za sprečavanje institucionalizacije i promicanje prelaska s institucionalne skrbi na obiteljsku skrb i skrb u zajednici, pružanjem potpore obiteljima koje se nalaze u nesigurnom položaju primjerice savjetodavne usluge i financijski poticaji, pomoć u hrani, usluge stanovanja uz pomoć i usluge razvoja;

| (k) | mjere za promicanje razmjene i prijenosa primjera najbolje prakse koji se odnose na javno zdravstvo za Rome upotrebljavajući primjerice okvir javnog zdravstva Komisije i država članica u Upravljačkoj skupini za promicanje zdravlja, sprečavanje bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima; |
| --- | --- |

(k)

mjere za promicanje razmjene i prijenosa primjera najbolje prakse koji se odnose na javno zdravstvo za Rome upotrebljavajući primjerice okvir javnog zdravstva Komisije i država članica u Upravljačkoj skupini za promicanje zdravlja, sprečavanje bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima;

| (l) | mjere za promicanje istraživanja o bolestima koje su češće među osobama kojima prijeti siromaštvo, kao i sprečavanje takvih bolesti. |
| --- | --- |

(l)

mjere za promicanje istraživanja o bolestima koje su češće među osobama kojima prijeti siromaštvo, kao i sprečavanje takvih bolesti.

Pristup odgovarajućem desegregiranom stanovanju i osnovnim uslugama

| 10. | Države članice trebale bi osigurati jednako postupanje prema Romima u pristupu odgovarajućem desegregiranom stanovanju i osnovnim uslugama, među ostalim putem mjera kao što su sljedeće:






  (a) | mjere za osiguravanje pristupa osnovnim uslugama, kao što su voda iz slavine, sigurna i čista voda za piće (22), odgovarajući sanitarni uvjeti, usluge prikupljanja otpada i gospodarenja njime, okolišne usluge, električna energija, plin, prijevoz, financijske usluge i digitalne komunikacije, i fizičkoj infrastrukturi, osiguravajući bez prekida osnovne komunalne usluge, kako u normalnim uvjetima, tako i tijekom pandemija, ekoloških katastrofa i drugih kriza; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

mjere za osiguravanje pristupa osnovnim uslugama, kao što su voda iz slavine, sigurna i čista voda za piće (22), odgovarajući sanitarni uvjeti, usluge prikupljanja otpada i gospodarenja njime, okolišne usluge, električna energija, plin, prijevoz, financijske usluge i digitalne komunikacije, i fizičkoj infrastrukturi, osiguravajući bez prekida osnovne komunalne usluge, kako u normalnim uvjetima, tako i tijekom pandemija, ekoloških katastrofa i drugih kriza;

| (b) | mjere za praćenje, sprečavanje i suzbijanje bilo kakve prostorne segregacije i promicanje desegregaciju izradom konkretnih planova za rješavanje stambenih pitanja uz uključivanje lokalnih zajednica i pogođenih romskih zajednica; |
| --- | --- |

(b)

mjere za praćenje, sprečavanje i suzbijanje bilo kakve prostorne segregacije i promicanje desegregaciju izradom konkretnih planova za rješavanje stambenih pitanja uz uključivanje lokalnih zajednica i pogođenih romskih zajednica;

| (c) | mjere za podupiranje i jačanje javnih tijela općenito odgovornih za standarde stanovanja, osnovnih usluga i zaštite okoliša, kao i drugih relevantnih dionika u tim područjima, na primjer osiguravanjem potrebnog mandata i resursa za potrebe izrade stambenih planova, praćenje segregacije i provedbu sveobuhvatnih regulatornih mjera ili mjera potpore, prema potrebi; |
| --- | --- |

(c)

mjere za podupiranje i jačanje javnih tijela općenito odgovornih za standarde stanovanja, osnovnih usluga i zaštite okoliša, kao i drugih relevantnih dionika u tim područjima, na primjer osiguravanjem potrebnog mandata i resursa za potrebe izrade stambenih planova, praćenje segregacije i provedbu sveobuhvatnih regulatornih mjera ili mjera potpore, prema potrebi;

| (d) | mjere za sprečavanje prisilne deložacije promicanjem ranog upozorenja i posredovanja, za organiziranje potpore osobama kojima prijeti deložacija i, prema potrebi, za pronalaženje odgovarajućeg alternativnog smještaja, uz poseban naglasak na obitelji; |
| --- | --- |

(d)

mjere za sprečavanje prisilne deložacije promicanjem ranog upozorenja i posredovanja, za organiziranje potpore osobama kojima prijeti deložacija i, prema potrebi, za pronalaženje odgovarajućeg alternativnog smještaja, uz poseban naglasak na obitelji;

| (e) | mjere za poboljšavanje životnih uvjeta Roma, sprečavanje i uklanjanje štetnog učinka na zdravlje zbog izloženosti zagađenju i onečišćenjima; |
| --- | --- |

(e)

mjere za poboljšavanje životnih uvjeta Roma, sprečavanje i uklanjanje štetnog učinka na zdravlje zbog izloženosti zagađenju i onečišćenjima;

| (f) | mjere za pružanje socijalne potpore i pristupa osnovnim uslugama Romima koji su beskućnici; |
| --- | --- |

(f)

mjere za pružanje socijalne potpore i pristupa osnovnim uslugama Romima koji su beskućnici;

| (g) | mjere za osiguravanje jednakog pristupa pomoći za stanovanje i za uzimanje u obzir posebnih potreba pojedinaca i obitelji; |
| --- | --- |

(g)

mjere za osiguravanje jednakog pristupa pomoći za stanovanje i za uzimanje u obzir posebnih potreba pojedinaca i obitelji;

| (h) | mjere za podupiranje integriranih programa stanovanja usmjerenih na marginalizirane Rome, putem mjera kao što su kombiniranje mikrozajmova za izgradnju i održavanje stambenih jedinica s programima financijske pismenosti i štednje, osposobljavanje u području izgradnje i aktivacijske mjere; |
| --- | --- |

(h)

mjere za podupiranje integriranih programa stanovanja usmjerenih na marginalizirane Rome, putem mjera kao što su kombiniranje mikrozajmova za izgradnju i održavanje stambenih jedinica s programima financijske pismenosti i štednje, osposobljavanje u području izgradnje i aktivacijske mjere;

| (i) | mjere za podupiranje izgradnje i održavanja odmorištâ za Putnike. |
| --- | --- |

(i)

mjere za podupiranje izgradnje i održavanja odmorištâ za Putnike.

Partnerstva i institucijski kapaciteti

Uključivanje i podupiranje nacionalnih kontaktnih točaka za Rome

| 11. | Države članice trebale bi osigurati nacionalnim kontaktnim točkama za Rome odgovarajuća potrebna sredstva, ljudske resurse i institucijsku nadležnost te ih ovlastiti kako bi mogle djelotvorno koordinirati i pratiti nacionalne politike za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma, uključujući informiranje na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Države članice trebale bi omogućiti nacionalnim kontaktnim točkama za Rome olakšano sudjelovanje romskog civilnog društva u izradi, provedbi, praćenju i reviziji nacionalnih strateških okvira za Rome i lokalnih akcijskih planova za Rome te uključivanje u njih, i to putem reformiranih nacionalnih platformi za Rome. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Države članice trebale bi osigurati da nacionalne kontaktne točke za Rome budu uključene u izradu politika socijalnog uključivanja i univerzalnih usluga, kako bi se poboljšala njihova relevantnost za Rome i doseg koji nude, te ih prema potrebi isto tako uključiti u postupak donošenja odluka o izradi programa za financiranje sredstvima Unije i njihovo praćenje. |
| --- | --- |

13.

Uključenost tijelâ za promicanje jednakog postupanja

| 14. | Države članice trebale bi, unutar svojeg nacionalnog pravnog okvira, podupirati tijela za promicanje jednakog postupanja („tijela za jednakost”) kako bi u okviru svojih mandata mogla djelotvorno i neovisno funkcionirati i surađivati sa svim relevantnim dionicima, uključujući nacionalne kontaktne točke za Rome, javna tijela, organizacije civilnog društva i privatni sektor. Takva potpora trebala bi uključivati, ako je to primjenjivo, i to da se tijelima za jednakost omogući da:






  (a) | pokreću postupke u slučajevima diskriminacije, govora mržnje i zločina iz mržnje te da vode strateške parnice; |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

pokreću postupke u slučajevima diskriminacije, govora mržnje i zločina iz mržnje te da vode strateške parnice;

| (b) | rješavaju pitanje nedovoljnog prijavljivanja diskriminacije, govora mržnje i zločina iz mržnje te da podižu svijest o pravima Roma; |
| --- | --- |

(b)

rješavaju pitanje nedovoljnog prijavljivanja diskriminacije, govora mržnje i zločina iz mržnje te da podižu svijest o pravima Roma;

| (c) | prikupljaju podatke o jednakosti i diskriminaciji Roma te da o tome provode istraživanja; |
| --- | --- |

(c)

prikupljaju podatke o jednakosti i diskriminaciji Roma te da o tome provode istraživanja;

| (d) | grade kapacitete romskog civilnog društva i s njim surađuju, s naglaskom na pristupu pravosuđu i provedbi zakonodavstva o jednakosti; |
| --- | --- |

(d)

grade kapacitete romskog civilnog društva i s njim surađuju, s naglaskom na pristupu pravosuđu i provedbi zakonodavstva o jednakosti;

| (e) | pružaju smjernice i osposobljavanje općoj javnosti te javnim i privatnim organizacijama. |
| --- | --- |

(e)

pružaju smjernice i osposobljavanje općoj javnosti te javnim i privatnim organizacijama.

| 15. | Države članice trebale bi omogućiti tijelima za jednakost da budu aktivno uključena te da djelotvorno doprinose izradi, provedbi, praćenju i reviziji nacionalnih strateških okvira za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma i relevantnih programa za financiranje sredstvima Unije, među ostalim, prema potrebi:






  (a) | oslanjanjem na savjete tijela za jednakost o standardima za provedbu nacionalnih strateških okvira kako bi se pri njihovoj izradi i provedbi osigurao veći naglasak na suzbijanju i sprečavanju diskriminacije, uključujući borbu protiv antiromizma te nastojanja za otklanjanje strukturne diskriminacije; |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

oslanjanjem na savjete tijela za jednakost o standardima za provedbu nacionalnih strateških okvira kako bi se pri njihovoj izradi i provedbi osigurao veći naglasak na suzbijanju i sprečavanju diskriminacije, uključujući borbu protiv antiromizma te nastojanja za otklanjanje strukturne diskriminacije;

| (b) | omogućavanjem tijelima za jednakost da budu uključena u strukture uspostavljene radi nadzora provedbe, praćenja i revizije nacionalnih strateških okvira za Rome te u odbore za praćenje relevantnih fondova Unije. |
| --- | --- |

(b)

omogućavanjem tijelima za jednakost da budu uključena u strukture uspostavljene radi nadzora provedbe, praćenja i revizije nacionalnih strateških okvira za Rome te u odbore za praćenje relevantnih fondova Unije.

Mobilizacija lokalnih i regionalnih dionika

| 16. | Države članice trebale bi prema potrebi uključiti regionalna i lokalna tijela te lokalno civilno društvo u izradu, provedbu, praćenje i reviziju nacionalnih strateških okvira. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Države članice trebale bi poticati regionalna i lokalna tijela da u okviru svojih nadležnosti razviju ili unaprijede svoje lokalne akcijske planove ili planove za suzbijanje segregacije, ili strateške okvire za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma. Ti lokalni planovi ili strateški okviri trebali bi, u mjeri u kojoj je to moguće, sadržavati mjere, osnovne vrijednosti, mjerila, mjerljive ciljeve i dodjelu sredstava. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Države članice trebale bi osigurati suradnju između središnjih i lokalnih tijela u izradi i provedbi programa financiranja sredstvima Unije relevantnih za sprečavanje i suzbijanje diskriminacije Roma, kako bi se osiguralo da su jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma predviđeni tijekom cijele pripreme, provedbe, praćenja i evaluacija programâ, te postići bolje usmjeravanje sredstava Unije na lokalnu razinu. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Države članice trebale bi promicati uključivost i raznolikost putem odgovarajućih mjera, kao što je pozitivno djelovanje kako bi osigurale jednak pristup zapošljavanju za Rome u javnim ustanovama na lokalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Države članice trebale bi promicati osnaživanje romskih žena i muškaraca te prepoznati njihovu zastupljenost na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

20.

Suradnja s civilnim društvom

| 21. | Države članice trebale bi promicati socijalne inovacije, partnerstvo i suradnju između javnih tijela i romskog i proromskog civilnog društva. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Države članice trebale bi u potpunosti upotrebljavati nacionalne platforme za Rome ili bilo koje druge mehanizme za suradnju i dijalog u državama članicama kako bi se na transparentan i uključiv način uključilo romsko i proromsko civilno društvo te druge dionike u izradu, provedbu, praćenje i reviziju nacionalnih strateških okvira za Rome i lokalnih akcijskih planova. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Države članice trebale bi podupirati civilno društvo u praćenju i prijavljivanju zločina iz mržnje i govora mržnje te drugih kaznenih djela protiv Roma i pomoći žrtvama u prijavljivanju zločina iz mržnje i govora mržnje. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Države članice trebale bi osigurati financiranje za potporu pluralizmu i neovisnosti romskog i proromskog civilnog društva, uključujući romske organizacije mladih, omogućujući im na taj način da kao neovisne nadzorne organizacije izvješćuju o nacionalnim strateškim okvirima za Rome i provode njegovo praćenje, te da održavaju svoje administrativne kapacitete. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Države članice trebale bi uključiti civilno društvo i romske zajednice tijekom cijelog programskog ciklusa za financiranje sredstvima Unije, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uključujući članove relevantnih odbora za praćenje financiranja sredstvima Unije. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Države članice trebale bi promicati izgradnju kapaciteta i sposobnost vođenja u romskom civilnom društvu, uključujući organizacije mladih, kako bi se dotičnim tijelima i organizacijama omogućilo sudjelovanje u svim fazama ciklusa politike i u javnom životu općenito. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Države članice trebale bi promicati međusektorski rad i šire saveze za jednakost i uključivanje, uz suradnju s vladom, civilnim društvom, poslovnim subjektima i sektorima, akademskom zajednicom i sektorom istraživanja. Time bi se mogla ostvariti zajednička djelovanja među subjektima koji promiču rodnu ravnopravnost, rade na suzbijanju rasizma, diskriminacije na temelju rase ili etničkog podrijetla, ksenofobije i povezanih oblika netrpeljivosti ili rade u korist prava djece, starijih osoba, Roma, osoba koje su pripadnice skupine LGBTI, osoba s invaliditetom, tražitelja azila, izbjeglica i drugih migranata te osoba bez državljanstva. |
| --- | --- |

27.

Transnacionalna suradnja

| 28. | Države članice trebale bi pojačati suradnju i uzajamno učenje o najučinkovitijim načinima stavljanja u središte jednakosti, uključivanja i sudjelovanja Roma u provedbi svih relevantnih važnih inicijativa Unije. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Države članice trebale bi poticati transnacionalno partnerstvo i razmjenu podupiranjem mreže nacionalnih kontaktnih točaka za Rome, mreže EURoma, europske platforme za Rome. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Neki Romi koji se kreću unutar EU-a koji ostvare boravak u državama članicama koje nisu država članica njihova podrijetla ili koji u toj državi članici borave privremeno, među ostalim kako bi iskoristili sezonske ili kratkoročne mogućnosti zapošljavanja, u ranjivom su položaju. Ako je to relevantno, države članice trebale bi poticati uspostavu odgovarajućih oblika transnacionalne suradnje na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini te aktivno sudjelovanje u takvoj suradnji, uključujući bilateralne ili multilateralne projekte i sporazume, poštujući pritom pravni okvir Unije i nacionalno pravo na snazi. To bi moglo uključivati, na primjer, suradnju u pogledu pitanja povezanih s pristupom obrazovanju, iskustvom u obrazovanju i obrazovnim ishodima među romskom djecom te u pogledu potreba i izazova na razini općina. Ta bi suradnja trebala uključivati sudjelovanje samih Roma. |
| --- | --- |

30.

Financiranje

| 31. | Države članice, posebno one s većim izazovima u području jednakosti, uključivanja i sudjelovanja Roma i/ili većim romskim zajednicama, trebale bi u potpunosti i optimalno upotrebljavati redovna i namjenska sredstva Unije i nacionalna sredstva koja su relevantna za sprečavanje i suzbijanje diskriminacije Roma, što može uključivati odabir specifičnih ciljeva promicanja socioekonomske integracije skupina u nepovoljnom položaju i marginaliziranih zajednica kao što su Romi (23), te osiguravanje djelotvorne koordinacije između Unijinih i nacionalnih izvora financiranja relevantnih za jednakost i socioekonomsko uključivanje Roma. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Države članice trebale bi olakšati sudjelovanje regionalnih, lokalnih, gradskih i drugih javnih tijela, ekonomskih i socijalnih partnera i relevantnih tijela koja predstavljaju civilno društvo, nevladine organizacije, kao i tijela koja su odgovorna za promicanje socijalne uključenosti, temeljnih prava i nediskriminacije, tijekom pripreme, provedbe, praćenja i evaluacije programa Unije, uključujući sudjelovanje u odborima za praćenje. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Države članice trebale bi dodijeliti odgovarajuća nacionalna sredstva za provedbu mjera politike koje su navedene u strateškom okviru EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma i nacionalnim strateškim okvirima, tako da odražavaju stvarne potrebe romskih zajednica te da su razmjerna veličini romskih zajednica i izazovima s kojima se suočavaju. |
| --- | --- |

33.

| 34. | U nacionalnim planovima oporavka i otpornosti (24) trebalo bi uzeti u obzir i promicati prava i jednake mogućnosti za sve i poticati uključivanje skupina u nepovoljnom položaju, uključujući Rome i druge osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Države članice trebale bi poboljšati izradu, provedbu, praćenje i evaluaciju programâ Unije ili strukturnih reformi za socioekonomsko uključivanje manjina, primjerice traženjem tehničke pomoći u okviru programa potpore strukturnim reformama. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Države članice trebale bi poticati upotrebu nacionalnih sredstava i sredstava Unije za izgradnju kapaciteta i omogućiti razmjenu dobre prakse između tijela na središnjoj i lokalnoj razini i organizacija civilnog društva, tako da ta tijela i organizacije mogu doprinijeti provedbi mjera za suzbijanje diskriminacije Roma ubrzavanjem jednakosti i uključivanja, među ostalim suzbijanjem segregacije i promicanjem sudjelovanja Roma. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Države članice trebale bi rješavati financijske potrebe na lokalnoj razini, uključujući one iz gradskih područja, ako je to relevantno, kako bi poduprle Rome koji se kreću u EU-u, među ostalim osiguravanjem jezičnog osposobljavanja, kvalitetnog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, školovanja, javnih službi za zapošljavanje, socijalnih radnika, posrednika itd. |
| --- | --- |

37.

Praćenje i izvješćivanje o nacionalnim strateškim okvirima za Rome

| 38. | Države članice trebale bi provoditi praćenje i evaluaciju provedbe nacionalnih strateških okvira upotrebom, prema potrebi, portfelja pokazatelja koji su razvile Agencija Europske unije za temeljna prava („Agencija”), nacionalne kontaktne točke za Rome, nacionalni zavodi za statistiku i Komisija u kontekstu radne skupine za pokazatelje koji se odnose na Rome i izvješćivanje koju koordinira Agencija (25). Države članice mogu upotrebljavati i nacionalne pokazatelje, u skladu s razvojem svojih nacionalnih pravnih okvira i pristupa politikama te situacijom u pogledu Roma na njihovu državnom području. |
| --- | --- |

38.

| 39. | S obzirom na ciljeve i glavne podciljeve Unije utvrđene u Komunikaciji, države članice trebale bi, prema potrebi, u nacionalne strateške okvire za Rome uključiti nacionalne kvantitativne i/ili kvalitativne ciljeve prilagođene nacionalnim okolnostima i dostupnim mogućnostima prikupljanja podataka o jednakosti, koji mogu uključivati, na primjer, ili podatke raščlanjene po etničkoj pripadnosti ili relevantne sociodemografske zamjenske podatke, ili njihovu kombinaciju. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju o svim mjerama poduzetima u skladu s ovom Preporukom do lipnja 2023. Nakon toga, države članice trebale bi svake dvije godine izvješćivati Komisiju o tekućim i novim mjerama, uključujući informacije o svakom napretku postignutom u svakom tematskom području u provedbi nacionalnih strateških okvira za Rome. Izvješća država članica upotrebljavat će se za dvogodišnja izvješća Komisije i izvješća o evaluaciji Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi strateškog okvira EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Države članice trebale bi olakšati potpuno javno objavljivanje nacionalnih izvješća o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma kako bi se povećala transparentnost i omogućilo informiranje o politikama, te prema potrebi trebaju organizirati raspravu u nacionalnim parlamentima o nacionalnoj strategiji i završnim izvješćima o provedbi. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Agencija bi trebala provesti redovito istraživanje o Romima za godine 2020., 2024. i 2028. kako bi osigurala podatke potrebne za dobivanje osnovnih, srednjoročnih i krajnjih rezultata koji odražavaju bilo kakvu promjenu u položaju Roma. Agencija bi isto tako trebala poduprijeti države članice u njihovim djelovanjima prikupljanja relevantnih podataka o jednakosti, poduprijeti Komisiju u praćenju i analizi te poduprijeti nacionalne kontaktne točke za Rome pri izvješćivanju, uz pomoć radne skupine za pokazatelje koji se odnose na Rome i izvješćivanje, |
| --- | --- |

42.

POZIVA KOMISIJU DA:

| 43. | osigura da informacije koje pružaju države članice služe kao temelj za pripremu njezinih izvješća Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi nacionalnih strateških okvira za Rome; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nastavi nastojanja da se jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma stavi u središte prilikom izrade i provedbe svih relevantnih glavnih inicijativa Komisije i također nastavi pratiti politike koje se odnose na jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma u okviru europskog semestra i europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nastavi poticati transnacionalno partnerstvo i razmjenu podupiranjem mreže nacionalnih kontaktnih točaka za Rome, mreže EURoma, europske platforme za Rome, pripremnog djelovanja Europskog parlamenta za praćenje civilnog društva i Europske mreže tijela za ravnopravnost (Equinet).
  Ovom se Preporukom zamjenjuje Preporuka Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama. |
| --- | --- |

45.

Ovom se Preporukom zamjenjuje Preporuka Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. ožujka 2021.

Za Vijeće

Predsjednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (SL L 180, 19.7.2000., str. 22.).

1

(2)  Okvirna odluka Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (SL L 328, 6.12.2008., str. 55.).

2

(3)  Direktiva 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (SL L 315, 14.11.2012., str. 57.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (SL C 378, 24.12.2013., str. 1.).

4

(5)  Posebno istraživanje Eurobarometera 493. Diskriminacija u EU-u (prvi rezultati objavljeni u rujnu 2019.).

5

(6)  Widespread racism continues to plague Europe (Europa i dalje pogođena rasprostranjenim rasizmom). Agencija Europske unije za temeljna prava, 20. lipnja 2019., publikacija koja se temelji na izvješću Fundamental Rights Report 2019 (Izvješće o temeljnim pravima za 2019.), Agencija Europske unije za temeljna prava, 6. lipnja 2019.

6

Widespread racism continues to plague Europe

(7)  Opća preporuka politike br. 3 Europske komisije protiv rasizma i netolerancije („ECRI”) o borbi protiv rasizma i netolerancije prema Romima/Ciganima, donesena 6. ožujka 1998. U preambuli njihove Opće preporuke politike br. 13 o borbi protiv rasne netrpeljivosti prema Romima i diskriminacije Roma ponovno se ističe da je „rasna netrpeljivost prema Romima osobito postojan, nasilan, opetovan i uobičajen oblik rasizma”.

7

(8)  Referentni dokument Saveza protiv antiromizma iz 2017. Preuzeto s poveznice http://antigypsyism.eu/?page_id=17.

8

(9)  Zaključni dokument Skupine EU-a na visokoj razini za suzbijanje rasizma, ksenofobije i ostalih oblika netolerancije iz studenoga 2018. Antiromizam: povećanje njegova priznavanja kako bi se bolje razumjeli i riješili njegovi oblici.

9

(10)  https://www.holocaustremembrance.com/resources/working-definitions-charters/working-definition-antigypsyism-anti-roma-discrimination

10

(11)  U odnosu na razne kontekste, primjerice u vezi s trgovanjem ljudima, čije su žrtve uglavnom Romkinje i romska djeca.

11

(12)  Pojam „višestruka diskriminacija” upotrebljava se kao sveobuhvatan pojam za bilo kakav slučaj diskriminacije na temelju više razloga za diskriminaciju koji se očituje na dva moguća načina. Jedan je „dodatna diskriminacija”, kada do diskriminacije dolazi na temelju više razloga koji su neovisni jedan o drugome, a drugi je „višedimenzionalna diskriminacija”, kada se diskriminacija odvija na temelju dvaju ili više razloga koji su međusobno isprepleteni i djeluju na način da su povezani ili neodvojivi. Rješavanje problema višestruke diskriminacije. Prakse, politike i propisi. Izvješće Europske komisije (2007.). Višestruka diskriminacija u pravu EU-a: mogućnosti pravnog odgovora na višedimenzionalnu rodnu diskriminaciju. Europska mreža pravnih stručnjaka u području rodne ravnopravnosti. Europska komisija (2009.).

12

(13)  Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta I Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

14

(15)  Smjernice za poboljšano prikupljanje i upotrebu podataka o jednakosti (2018.). Europski revizorski sud preporučio je razvoj odgovarajućih metodologija za prikupljanje relevantnih podataka o uključivanju Roma u svim državama članicama. Političke inicijative i financijska potpora EU-a za integraciju Roma: tijekom posljednjeg desetljeća postignut je znatan napredak, ali potrebni su dodatni napori na terenu. Tematsko izvješće br. 14/2016.

15

(16)  O osnovnim zajedničkim načelima raspravljalo se na prvoj europskoj platformi za uključivanje Roma u travnju 2009., a Vijeće EPSCO potvrdilo ih je 8. lipnja 2009. u zaključcima u kojima su države članice pozvane da, prema potrebi, uzmu u obzir osnovna zajednička načela pri izradi i provedbi politika. Zaključci Vijeća EPSCO o uključivanju Roma (8. lipnja 2009.).

16

(17)  Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (SL L 95, 15.4.2010., str. 1.).

17

(18)  Sistemska ili strukturna diskriminacija onaj je oblik diskriminacije koji se očituje kroz nejednakosti koje proizlaze iz zakonodavstva, politike i prakse, ne namjerom već kao rezultat niza institucijskih čimbenika u pripremi, provedbi i reviziji zakonodavstva, politike i prakse. Roma and Traveller Inclusion:
  Towards a new EU Framework, Learning from the work of equality bodies, Equinet Perspective (Uključivanje Roma i Putnika: ususret novom okviru EU-a, prikupljanje iskustava iz rada tijela za jednakost), Stajalište Europske mreže tijela za jednakost (Equinet), lipanj 2020.

18

Roma and Traveller Inclusion:

Towards a new EU Framework, Learning from the work of equality bodies, Equinet Perspective

(19)  Građani EU-a koji su pripadnici romske etničke skupine i koji ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje unutar Europske unije.

19

(20)  Roma women in nine EU Member States (Romkinje u devet država članica EU-a), (2019.), izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava, opisuje izazove s kojima se suočavaju romske žene i djevojčice.

20

Roma women in nine EU Member States

(21)  U skladu s onim što je opisano u Preporuci Vijeća od 30. listopada 2020. o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (SL C 372, 4.11.2020., str. 1.).

21

(22)  Vidjeti članak 16. zajedno s uvodnom izjavom 31. Direktive (EU) 2020/2184 Europskog Parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL L 435, 23.12.2020. str. 1.).

22

(23)  Vidjeti posebno članak 4. stavak 1. točke (v) i (viii) prijedloga za ESF+ za razdoblje 2021.-2017.

23

(24)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog Parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

24

(25)  Prilog 2. Komunikacije od 7. listopada 2020. i Okvir za praćenje strateškog okvira EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma – Ciljevi i pokazatelji.

25

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 19.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 93/15

---

Tečajna lista eura (1)

18. ožujka 2021.

(2021/C 93/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1912 |
| JPY | japanski jen | 130,08 |
| DKK | danska kruna | 7,4360 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85575 |
| SEK | švedska kruna | 10,1570 |
| CHF | švicarski franak | 1,1069 |
| ISK | islandska kruna | 151,60 |
| NOK | norveška kruna | 10,1058 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,170 |
| HUF | mađarska forinta | 368,18 |
| PLN | poljski zlot | 4,6253 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8858 |
| TRY | turska lira | 8,7701 |
| AUD | australski dolar | 1,5347 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4824 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2493 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6567 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6013 |
| KRW | južnokorejski von | 1 343,25 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,6202 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7507 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5750 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 165,19 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8976 |
| PHP | filipinski pezo | 57,997 |
| RUB | ruski rubalj | 88,1313 |
| THB | tajlandski baht | 36,772 |
| BRL | brazilski real | 6,6225 |
| MXN | meksički pezo | 24,5306 |
| INR | indijska rupija | 86,6105 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1912

JPY

japanski jen

130,08

DKK

danska kruna

7,4360

GBP

funta sterlinga

0,85575

SEK

švedska kruna

10,1570

CHF

švicarski franak

1,1069

ISK

islandska kruna

151,60

NOK

norveška kruna

10,1058

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,170

HUF

mađarska forinta

368,18

PLN

poljski zlot

4,6253

RON

rumunjski novi leu

4,8858

TRY

turska lira

8,7701

AUD

australski dolar

1,5347

CAD

kanadski dolar

1,4824

HKD

hongkonški dolar

9,2493

NZD

novozelandski dolar

1,6567

SGD

singapurski dolar

1,6013

KRW

južnokorejski von

1 343,25

ZAR

južnoafrički rand

17,6202

CNY

kineski renminbi-juan

7,7507

HRK

hrvatska kuna

7,5750

IDR

indonezijska rupija

17 165,19

MYR

malezijski ringit

4,8976

PHP

filipinski pezo

57,997

RUB

ruski rubalj

88,1313

THB

tajlandski baht

36,772

BRL

brazilski real

6,6225

MXN

meksički pezo

24,5306

INR

indijska rupija

86,6105

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 19.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 93/16

---

Informacije koje dolaze iz Europske komisije, objavljene u skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008, o obavijestima koje dostavlja država zastave (Popis država i njihovih nadležnih tijela) u skladu s člankom 20. stavkom 1., 2., 3. i Prilogom III. Uredbi (EZ) br. 1005/2008

(2021/C 93/03)

U skladu s člankom 20. stavkom 1., 2., 3. i Prilogom III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (1) sljedeće treće zemlje obavijestile su Europsku komisiju o javnim tijelima koja su u okviru programa certificiranja ulova uspostavljenog člankom 12. Uredbe ovlaštena za:

| (a) | registraciju ribarskih plovila pod njezinom zastavom; |
| --- | --- |

(a)

registraciju ribarskih plovila pod njezinom zastavom;

| (b) | dodjeljivanje, privremeno ukidanje i trajno ukidanje povlastica za ribolov njezinim ribarskim plovilima; |
| --- | --- |

(b)

dodjeljivanje, privremeno ukidanje i trajno ukidanje povlastica za ribolov njezinim ribarskim plovilima;

| (c) | provjeru istinitosti podataka navedenih u certifikatima o ulovu iz članka 12. i ovjeru tih certifikata; |
| --- | --- |

(c)

provjeru istinitosti podataka navedenih u certifikatima o ulovu iz članka 12. i ovjeru tih certifikata;

| (d) | provedbu, nadzor i izvršenje zakona, propisa i mjera za očuvanje i upravljanje kojima njihova ribarska plovila moraju udovoljavati; |
| --- | --- |

(d)

provedbu, nadzor i izvršenje zakona, propisa i mjera za očuvanje i upravljanje kojima njihova ribarska plovila moraju udovoljavati;

| (e) | provjere tih certifikata radi pomoći nadležnim tijelima država članica u okviru upravne suradnje iz članka 20. stavka 4.; |
| --- | --- |

(e)

provjere tih certifikata radi pomoći nadležnim tijelima država članica u okviru upravne suradnje iz članka 20. stavka 4.;

| (f) | dostavljanje uzoraka obrazaca njihovih certifikata o ulovu u skladu s primjerkom u Prilogu II.; i |
| --- | --- |

(f)

dostavljanje uzoraka obrazaca njihovih certifikata o ulovu u skladu s primjerkom u Prilogu II.; i

| (g) | ažuriranje navedenih obavijesti.






  Treća zemlja | Nadležna tijela |
| --- | --- | --- |
| ALBANIJA | (a)






  — | Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure) |

(g)

ažuriranje navedenih obavijesti.

Treća zemlja

Nadležna tijela

ALBANIJA

(a)

—

Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure)

(b):

| — | Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship) |
| --- | --- |

—

Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship)

(c), (d), (e):

| — | Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

(f) and (g):

| — | The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

ALŽIR

(a) to (d):

| — | Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:






  — | El Tarf, |
| --- | --- | --- |

—

Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:

—

El Tarf,

| — | Annaba, |
| --- | --- |

—

Annaba,

| — | Skikda, |
| --- | --- |

—

Skikda,

| — | Jijel, |
| --- | --- |

—

Jijel,

| — | Bejaian, |
| --- | --- |

—

Bejaian,

| — | Tizi Ouzou, |
| --- | --- |

—

Tizi Ouzou,

| — | Boumerdes, |
| --- | --- |

—

Boumerdes,

| — | Alger, |
| --- | --- |

—

Alger,

| — | Tipaza, |
| --- | --- |

—

Tipaza,

| — | Chlef, |
| --- | --- |

—

Chlef,

| — | Mostaganem, |
| --- | --- |

—

Mostaganem,

| — | Oran, |
| --- | --- |

—

Oran,

| — | Ain Temouchent, |
| --- | --- |

—

Ain Temouchent,

| — | Tlemcen. |
| --- | --- |

—

Tlemcen.

(e) to (g):

| — | Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques

ANGOLA

(a):

| — | Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes) |
| --- | --- |

—

Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes)

(b):

| — | Ministra das Pescas e do Mar |
| --- | --- |

—

Ministra das Pescas e do Mar

(c):

| — | Direcção Nacional de Pescas (DNP) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (DNP)

(d) :

| — | Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA) |
| --- | --- |

—

Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA)

(e), (f), (g):

| — | Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar)

ANTIGVA I BARBUDA

(a) to (g):

| — | Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment. |
| --- | --- |

—

Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment.

ARGENTINA

(a) to (f):

| — | Subsecretario de Pesca y Acuicultura / Dirección Nacional de Coordinación Pesquera |
| --- | --- |

—

Subsecretario de Pesca y Acuicultura / Dirección Nacional de Coordinación Pesquera

(g):

| — | Ministerio de Relaciones Exteriores, Comercio Internacional y Culto |
| --- | --- |

—

Ministerio de Relaciones Exteriores, Comercio Internacional y Culto

AUSTRALIJA

(a) to (e):

| — | Australian Fisheries Management Authority;
  Department of Fisheries Western Australia;
  Primary Industries and Fisheries (part of the Department of Employment; Economic Development and Innovation)
  Queensland; Tasmanian Department of Primary Industries, Parks,Water and Environment; Victorian Department of Primary Industries; Department of Primary Industries and Regions South Australia (PIRSA) |
| --- | --- |

—

Australian Fisheries Management Authority;

Department of Fisheries Western Australia;

Primary Industries and Fisheries (part of the Department of Employment; Economic Development and Innovation)

Queensland; Tasmanian Department of Primary Industries, Parks,Water and Environment; Victorian Department of Primary Industries; Department of Primary Industries and Regions South Australia (PIRSA)

(f) to (g):

| — | The Australian Government Department of Agriculture, Fisheries and Forestry |
| --- | --- |

—

The Australian Government Department of Agriculture, Fisheries and Forestry

BAHAMI

(a) and (b):

| — | Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources

(c) to (g) :

| — | Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Department of Marine Resources

BANGLADEŠ

(a):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

(b) to (f):

| — | Marine Fisheries Office |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Office

(g):

| — | Ministry of Fisheries and Livestock |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Livestock

BELIZE

(a):

| — | The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE) |
| --- | --- |

—

The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE)

(c) to (g):

| — | Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize |
| --- | --- |

—

Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize

BENIN

(a):

| — | Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l'Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l'Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(b) :

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(c),(e),(f),(g):

| — | Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(d):

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche

BRAZIL

(a) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply

KAMERUN

(a):

| — | Ministère des Transports |
| --- | --- |

—

Ministère des Transports

(b) to (g):

| — | Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales |
| --- | --- |

—

Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales

KANADA

(a) to (g):

| — | Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management |
| --- | --- |

—

Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management

KABO VERDE

(a):

| — | Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP) |
| --- | --- |

—

Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP)

(b):

| — | Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM)

(c),(d),(e),(f),(g):

| — | Unité d’inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ) |
| --- | --- |

—

Unité d’inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ)

ČILE

(a):

| — | Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile |
| --- | --- |

—

Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile

(b):

| — | Subsecretaría de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaría de Pesca

(c) to (f):

| — | Servicio Nacional de Pesca |
| --- | --- |

—

Servicio Nacional de Pesca

(g):

| — | Subsecretaria de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaria de Pesca

KINA

(a)to (g):

| — | Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China |
| --- | --- |

—

Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China

KOLUMBIJA

(a):

| — | Dirección General Marítima |
| --- | --- |

—

Dirección General Marítima

(b) to (f):

| — | Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP) |
| --- | --- |

—

Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP)

(g):

| — | Director de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Director de Pesca y Acuicultura

KOSTARIKA

(a):

| — | Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro Público,Ministerio de Justicia y Gracia |
| --- | --- |

—

Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro Público,Ministerio de Justicia y Gracia

(b):

| — | Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

(c):

| — | Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

(d):

| — | Unidad de Control Pesquero / Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura / Director General del Servicio Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública, Gobernación y Policía |
| --- | --- |

—

Unidad de Control Pesquero / Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura / Director General del Servicio Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública, Gobernación y Policía

(e):

| — | Departamento de Cooperación Internacional / Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Departamento de Cooperación Internacional / Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

(f):

| — | Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

(g):

| — | Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería |
| --- | --- |

—

Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería

KUBA

(a):

| — | Registro Marítimo Nacional |
| --- | --- |

—

Registro Marítimo Nacional

(b),(c),(e):

| — | Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP) |
| --- | --- |

—

Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP)

(d):

| — | Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina Nacional de Inspección Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina Nacional de Inspección Pesquera

(f):

| — | Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera

(g):

| — | Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera

CURAÇAO

Curaçao was part of the Netherlands Antilles prior to 10 October 2010, and notified their competent authorities for the IUU Regulation on 28 March 2011. For the period between 12 February 2010 and 10 October 2010, please see Netherlands Antilles.

(a):

| — | The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(b) and (f):

| — | The Ministry of Economic Development |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development

(c):

| — | The Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature

(d):

| — | The Ministry of Economic Development, the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning The Attorney General of Curaçao is in charge of the law enforcement |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development, the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning The Attorney General of Curaçao is in charge of the law enforcement

(e):

| — | The Ministry of Economic Development in collaboration with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in collaboration with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(g):

| — | The Government of Curaçao |
| --- | --- |

—

The Government of Curaçao

EKVADOR

(a),(c),(e):

| — | Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

(b),(f),(g):

| — | Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

(d):

| — | Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

EGIPAT

(a):

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:






  I) | General Organization For Veterinary Services (GOVs) |
| --- | --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:

I)

General Organization For Veterinary Services (GOVs)

| II) | General Authority For Fish Resources Development |
| --- | --- |

II)

General Authority For Fish Resources Development

(b) and (d):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments)

(c) :

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department) |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department)

(e):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments)

(f):

| — | General Organization for Veterinary Services |
| --- | --- |

—

General Organization for Veterinary Services

(g):

| I) | Ministry of Agriculture and Land Reclamation |
| --- | --- |

I)

Ministry of Agriculture and Land Reclamation

| II) | General Organization For Veterinary Services |
| --- | --- |

II)

General Organization For Veterinary Services

EL SALVADOR

(a):

| — | Autoridad Marítima Portuária |
| --- | --- |

—

Autoridad Marítima Portuária

(b) to (g):

| — | Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA) |
| --- | --- |

—

Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA)

ERITREJA

(a):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

(b):

| — | Fisheries Resource Regulatory Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Regulatory Department

(c):

| — | Fish Quality Inspection Division |
| --- | --- |

—

Fish Quality Inspection Division

(d):

| — | Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries

(e):

| — | Liaison Division, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Liaison Division, Ministry of Fisheries

(f):

| — | Ministry of Fisheries Laboratory |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries Laboratory

(g):

| — | Government of the State of Eritrea |
| --- | --- |

—

Government of the State of Eritrea

FALKLANDSKI OTOCI

(a):

| — | Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government

(b) to (g):

| — | Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government

FARSKI OTOCI

(a):

| — | FAS Faroe Islands National & International Ship Register |
| --- | --- |

—

FAS Faroe Islands National & International Ship Register

(b):

| — | Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection

(c):

| — | „Not relevant” |
| --- | --- |

—

„Not relevant”

(d):

| — | Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority

(e):

| — | The Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

The Faroe Islands Fisheries Inspection

(f) and (g):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

FIDŽI

(a):

| — | Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF) |
| --- | --- |

—

Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF)

(b):

| — | Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department

(c) to (g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

FRANCUSKA POLINEZIJA

(a):

| — | Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM) |
| --- | --- |

—

Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM)

(b),(c),(e),(f):

| — | Service de la Pêche (SPE) |
| --- | --- |

—

Service de la Pêche (SPE)

(d) :

| — | Service de la Pêche (SPE) / Haut Commissariat de la République en Polynésie française / Service des Affaires Maritimes (SAM) |
| --- | --- |

—

Service de la Pêche (SPE) / Haut Commissariat de la République en Polynésie française / Service des Affaires Maritimes (SAM)

(g) :

| — | Direction des Pêches Maritimes et de l’Aquaculture |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes et de l’Aquaculture

GABON

(a) and (b):

| — | Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural |
| --- | --- |

—

Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural

(c) to (g):

| — | Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture

GAMBIJA

(a):

| — | The Gambia Maritime Administration |
| --- | --- |

—

The Gambia Maritime Administration

(b):

| — | Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries

(c) to (g):

| — | Fisheries Department (Director of Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department (Director of Fisheries)

GANA

(a) to (g):

| — | Fisheries Commission |
| --- | --- |

—

Fisheries Commission

GRENLAND

(a):

| — | The Danish Maritime Authority |
| --- | --- |

—

The Danish Maritime Authority

(b) to (g):

| — | The Greenland Fisheries Licence Control Authority |
| --- | --- |

—

The Greenland Fisheries Licence Control Authority

GRENADA

(a) to (g):

| — | Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries)

GVATEMALA

(a) to (g):

| — | Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura. |
| --- | --- |

—

Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura.

GVINEJA

(a):

| — | Direction Générale de l’Agence de la Navigation Maritime (ANAM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale de l’Agence de la Navigation Maritime (ANAM)

(b):

| — | Direction Nationale des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction Nationale des Pêches Maritimes

(c):

| — | Le Certificateur des certificats de capture |
| --- | --- |

—

Le Certificateur des certificats de capture

(d) to (f):

| — | Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries |
| --- | --- |

—

Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries

(g):

| — | Ministère des Pêches, de l’Aquaculture et le l’Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches, de l’Aquaculture et le l’Economie Maritime

GVAJANA

(a) to (g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America

ISLAND

(a) and (b):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

(c),(e),(f),(g):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority

(d):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards

INDIJA

(a) and (b):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India |
| --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Registrars under the Merchant Shipping Act (Director General of Shipping), Ministry of Shipping, Govt. of India

Deparment of Fisheries of State (Provincial) Governments of West Bengal, Gujarat, Kerala, Orissa, Andhra Pradesh, Karnataka, Maharastra, and Tamil Nadu

(c):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India |
| --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Authorized officers as notified by State Governments and Union Territories:

| — | Kochi (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kochi (Regional Division)

| — | Chennai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Chennai (Regional Division)

| — | Kolkata (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kolkata (Regional Division)

| — | Mumbai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mumbai (Regional Division)

| — | Visakhapatnam (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Visakhapatnam (Regional Division)

| — | Veraval (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Veraval (Regional Division)

| — | Mangalore (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mangalore (Sub Regional Division)

| — | Kollam (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kollam (Sub Regional Division)

| — | Goa (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Goa (Sub Regional Division)

| — | Tuticorin (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Tuticorin (Sub Regional Division)

| — | Bhubaneswar (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhubaneswar (Regional Division)

| — | Bhimavaram (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhimavaram (Sub Regional Division)

| — | Porbandar (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Porbandar (Sub Regional Division)

| — | Ratnagiri (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Ratnagiri (Sub Regional Division)

| — | Kavaratti (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kavaratti (Sub Regional Division)

| — | Nellore (Satellite Centre) |
| --- | --- |

—

Nellore (Satellite Centre)

(d):

| — | Director General of Shipping |
| --- | --- |

—

Director General of Shipping

Marine Products Exports Development Authority, Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India Coast Guard

Department of Fisheries of the State Governments

(e):

| — | Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India and its 21 field offices |
| --- | --- |

—

Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India and its 21 field offices

Authorized officers of notified State Governments and Union Territories

(f):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

(g):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

Joint Secretary, Department of Animal Husbandry, Dairying and Fisheries, Ministry of Agriculture

INDONEZIJA

(a) and (b):

| — | Head of Marine and Fisheries Services Province Director General Maritime of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Head of Marine and Fisheries Services Province Director General Maritime of Capture Fisheries

(c):

| — | Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries
  Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control |
| --- | --- |

—

Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries

Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control

(d):

| — | Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance |
| --- | --- |

—

Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance

(e):

| — | Director General of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Director General of Capture Fisheries

(f) and (g):

| — | Director General of Fisheries Product Processing and Marketing |
| --- | --- |

—

Director General of Fisheries Product Processing and Marketing

CÔTE D'IVOIRE

(a):

| — | Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires par intérim (DGAMP, Ministère chargé des Affaires Maritimes) |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires par intérim (DGAMP, Ministère chargé des Affaires Maritimes)

(b) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

| — | Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

(c) and (e) :

| — | Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

| — | Sous-Directeur des Pêches Maritime et Lagunaire, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Sous-Directeur des Pêches Maritime et Lagunaire, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

| — | Chef de bureau d’inspection des navires de pêches de soutien à la pêche, Port autonome d’Abidjan, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Chef de bureau d’inspection des navires de pêches de soutien à la pêche, Port autonome d’Abidjan, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

(d) :

| — | Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

(f) and (g) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

JAMAJKA

(a):

| — | Maritime Authority of Jamaica (MAJ) |
| --- | --- |

—

Maritime Authority of Jamaica (MAJ)

(b) to (g):

| — | Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Fisheries Division

JAPAN

(a):

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fishery Office, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Office, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government

| — | Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government

| — | Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government

| — | Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government

(b):

Same as point (a) and:

| — | Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

| — | Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

(c):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

(d):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

(c),(f),(g):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

KENIJA

(a):

| — | Kenya Maritime Authority |
| --- | --- |

—

Kenya Maritime Authority

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries

KIRIBATI

(a):

| — | Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism Development (MICTTF) |
| --- | --- |

—

Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism Development (MICTTF)

(b) to (g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD)

KOREJA

(a),(b),(d),(f),(g):

| — | Ministry of Oceans and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Oceans and Fisheries

(c),(e):

| — | National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:






  — | Busan Regional Office |
| --- | --- | --- |

—

National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:

—

Busan Regional Office

| — | Incheon Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon Regional Office

| — | Incheon International Airport Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon International Airport Regional Office

| — | Seoul Regional Office |
| --- | --- |

—

Seoul Regional Office

| — | Pyeongtaek Regional Office |
| --- | --- |

—

Pyeongtaek Regional Office

| — | Janghang Regional Office |
| --- | --- |

—

Janghang Regional Office

| — | Mokpo Regional Office |
| --- | --- |

—

Mokpo Regional Office

| — | Wando Regional Office |
| --- | --- |

—

Wando Regional Office

| — | Yeosu Regional Office |
| --- | --- |

—

Yeosu Regional Office

| — | Jeju Regional Office |
| --- | --- |

—

Jeju Regional Office

| — | Tongyeong Regional Office |
| --- | --- |

—

Tongyeong Regional Office

| — | Pohang Regional Office |
| --- | --- |

—

Pohang Regional Office

| — | Gangneung Regional Office |
| --- | --- |

—

Gangneung Regional Office

MADAGASKAR

(a):

| — | Agence Portuaire Maritime et Fluviale Service Régional de Pêche et des Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo, Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy |
| --- | --- |

—

Agence Portuaire Maritime et Fluviale Service Régional de Pêche et des Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo, Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy

(b):

| — | Ministère chargé de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de la Pêche

(c) and (d) :

| — | Centre de Surveillance des Pêches |
| --- | --- |

—

Centre de Surveillance des Pêches

(e),(f),(g) :

| — | Direction Générale de la Pêche et des Ressources |
| --- | --- |

—

Direction Générale de la Pêche et des Ressources

MALEZIJA

(a) and (b):

| — | Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah

(c),(e),(f):

| — | Department of Fisheries, Malaysia |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia

(d):

| — | Department of Fisheries, |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries,

(g):

| — | Department of Fisheries, Malaysia Ministry of Agriculture and Agro- based |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia Ministry of Agriculture and Agro- based

MALDIVI

(a):

| — | Transport Authority |
| --- | --- |

—

Transport Authority

(b),(c),(e),(f),(g):

| — | Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture

(d):

| — | Coast Guard, Maldives National Defense Force Maldives Police Service |
| --- | --- |

—

Coast Guard, Maldives National Defense Force Maldives Police Service

MAURITANIJA

(a):

| — | Direction de la Marine Marchande |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande

(b) :

| — | Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière |
| --- | --- |

—

Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière

(c),(d),(e),(f) :

| — | Garde Côtes Mauritanienne (GCM) |
| --- | --- |

—

Garde Côtes Mauritanienne (GCM)

(g) :

| — | Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime

MAURICIJUS

(a) to (g):

| — | Ministry of Ocean Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division) |
| --- | --- |

—

Ministry of Ocean Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division)

MEKSIKO

(a),(c),(g):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación

(b):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola

(d),(e) :

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia

(f)

| — | Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca |
| --- | --- |

—

Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca

CRNA GORA

(a):

| — | Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor) |
| --- | --- |

—

Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor)

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement

MAROKO

(a),(b),(e),(f):

| — | Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture

(c) :

| — | Délégations des Pêches Maritimes de:






  — | Jebha |
| --- | --- | --- |

—

Délégations des Pêches Maritimes de:

—

Jebha

| — | Nador |
| --- | --- |

—

Nador

| — | Al Hoceima |
| --- | --- |

—

Al Hoceima

| — | M'diq |
| --- | --- |

—

M'diq

| — | Tanger |
| --- | --- |

—

Tanger

| — | Larache |
| --- | --- |

—

Larache

| — | Kenitra-Mehdia |
| --- | --- |

—

Kenitra-Mehdia

| — | Mohammedia |
| --- | --- |

—

Mohammedia

| — | Casablanca |
| --- | --- |

—

Casablanca

| — | El Jadida |
| --- | --- |

—

El Jadida

| — | Safi |
| --- | --- |

—

Safi

| — | Essaouira |
| --- | --- |

—

Essaouira

| — | Agadir |
| --- | --- |

—

Agadir

| — | Sidi Ifni |
| --- | --- |

—

Sidi Ifni

| — | Tan-Tan |
| --- | --- |

—

Tan-Tan

| — | Laâyoune |
| --- | --- |

—

Laâyoune

| — | Boujdour |
| --- | --- |

—

Boujdour

| — | Dakhla |
| --- | --- |

—

Dakhla

(d) :

| — | Same as point (c) |
| --- | --- |

—

Same as point (c)

| — | Direction des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes

(g) :

| — | Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime |
| --- | --- |

—

Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime

MOZAMBIK

(a):

| — | National Marine Institute (INAMAR) |
| --- | --- |

—

National Marine Institute (INAMAR)

(b) to (g):

| — | National Directorate of Fisheries Administration |
| --- | --- |

—

National Directorate of Fisheries Administration

(c):

| — | National Direction of Operations |
| --- | --- |

—

National Direction of Operations

MJANMAR

(a):

| — | Department of Marine Administration |
| --- | --- |

—

Department of Marine Administration

(b) to (g):

| — | Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation

NAMIBIJA

(a):

| — | Ministry of Works, Transport and Communication |
| --- | --- |

—

Ministry of Works, Transport and Communication

(b),(d),(f),(g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources

(c) and (e):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz)

NIZOZEMSKI ANTILI

(a),(e) and (f):

| — | Ministry of Economic Development |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development

(b):

| — | Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(c):

| — | Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature

(d):

| — | Ministry of Economic Development / Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development / Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(g):

| — | Government of Curaçao |
| --- | --- |

—

Government of Curaçao

NOVA KALEDONIJA

(a),(b),(c),(e),(f) and (g):

| — | Service des Affaires maritimes, de la Marine Marchande et des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Service des Affaires maritimes, de la Marine Marchande et des Pêches Maritimes

(d):

| — | Etat-Major Inter-Armées |
| --- | --- |

—

Etat-Major Inter-Armées

NOVI ZELAND

(a) to (g):

| — | Ministry for Primary Industries |
| --- | --- |

—

Ministry for Primary Industries

NIKARAGVA

(a):

| — | Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura |
| --- | --- |

—

Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura

(b),(d),(f),(g):

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo |
| --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo

(c) :

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:






  — | Delegación de INPESCA Puerto Cabezas |
| --- | --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:

—

Delegación de INPESCA Puerto Cabezas

| — | Delegación de INPESCA Chinandega |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Chinandega

| — | Delegación de INPESCA Bluefields |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Bluefields

| — | Delegación de INPESCA Rivas |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Rivas

(e):

| — | Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA |
| --- | --- |

—

Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA

NIGERIJA

(a):

| — | Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA) |
| --- | --- |

—

Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA)

(b):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development

(c),(d),(f):

| — | Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS)) |
| --- | --- |

—

Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS))

(e),(g):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries

NORVEŠKA

(a),(b),(e),(f),(g):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

(c):

| — | On behalf of the Directorate of Fisheries:






  — | Norges Sildesalgslag |
| --- | --- | --- |

—

On behalf of the Directorate of Fisheries:

—

Norges Sildesalgslag

| — | Norges Råfisklag |
| --- | --- |

—

Norges Råfisklag

| — | Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag

| — | Vest-Norges Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Vest-Norges Fiskesalgslag

| — | Rogaland Fiskesalgslag S/L |
| --- | --- |

—

Rogaland Fiskesalgslag S/L

| — | Skagerakfisk S/L |
| --- | --- |

—

Skagerakfisk S/L

(d):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

| — | The Norwegian Coastguard |
| --- | --- |

—

The Norwegian Coastguard

| — | The Police and the Public Prosecuting Authority |
| --- | --- |

—

The Police and the Public Prosecuting Authority

OMAN

(a) to (g):

| — | Ministry of Agriculture & Fisheries Wealth, Directorate General of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture & Fisheries Wealth, Directorate General of Fisheries

| — | Development, Department of Surveillance & Fisheries Licensing |
| --- | --- |

—

Development, Department of Surveillance & Fisheries Licensing

PAKISTAN

(a),(c),(e),(f):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

(b) and (d):

| — | Marine Fisheries Department / Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Department / Directorate of Fisheries

(g):

| — | Ministry of Livestock & Dairy Development |
| --- | --- |

—

Ministry of Livestock & Dairy Development

PANAMA

(a):

| — | Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante) |
| --- | --- |

—

Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante)

(b) :

| — | Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral |
| --- | --- |

—

Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral

(c) to (g):

| — | Administración General
  Secretaría General
  Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control |
| --- | --- |

—

Administración General

Secretaría General

Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control

PAPUA NOVA GVINEJA

(a),(b),(f),(g):

| — | PNG National Fisheries Authority |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority

(c),(d),(e):

| — | PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office

PERU

(a) and (b):

| — | Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

(c),(d),(e) :

| — | Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

(f) :

| — | Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción

(g) :

| — | Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción

FILIPINI

(a):

| — | Maritime Industry Authority |
| --- | --- |

—

Maritime Industry Authority

(b) to (g):

| — | Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture |
| --- | --- |

—

Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture

RUSIJA

(a) to (g):

| — | Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo- Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern. |
| --- | --- |

—

Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo- Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern.

SAINT-PIERRE-ET-MIQUELON

(a),(c) to (g):

| — | DTAM – Service des affaires maritime et portuaires |
| --- | --- |

—

DTAM – Service des affaires maritime et portuaires

(b) :

| — | Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon |
| --- | --- |

—

Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon

SENEGAL

(a):

| — | Agence nationale des Affaires maritimes |
| --- | --- |

—

Agence nationale des Affaires maritimes

(b) :

| — | Ministre en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministre en charge de la Pêche

(c) :

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

(d) to (g) :

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

SEJŠELI

(a):

| — | Seychelles Maritime Safety Administration |
| --- | --- |

—

Seychelles Maritime Safety Administration

(b):

| — | Seychelles Licensing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Licensing Authority

(c) to (g):

| — | Seychelles Fishing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Fishing Authority

SALOMONOVI OTOCI

(a):

| — | Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID) |
| --- | --- |

—

Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID)

(b) to (g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR)

JUŽNA AFRIKA

(a) to (g):

| — | Branch: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Branch: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries

ŠRI LANKA

(a) to (g):

| — | Department of Fisheries and Aquatic Resources |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries and Aquatic Resources

SVETA HELENA

(a):

| — | Registrar of Shipping, St. Helena Government |
| --- | --- |

—

Registrar of Shipping, St. Helena Government

(b),(d) to (g):

| — | Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government |
| --- | --- |

—

Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government

(c):

| — | H.M. Customs, Government of St Helena |
| --- | --- |

—

H.M. Customs, Government of St Helena

SURINAM

(a):

| — | Maritime Authority Suriname |
| --- | --- |

—

Maritime Authority Suriname

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries

TAJVAN

(a):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication |
| --- | --- |

—

Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication

(b):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

(c):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(d):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Coast Guard Administration, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Coast Guard Administration, Executive Yuan

(e):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(f):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(g):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

FRANCUSKI JUŽNI I ANTARKTIČKI TERITORIJI

(a) to (g):

| — | Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et Antarctiques Françaises |
| --- | --- |

—

Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et Antarctiques Françaises

TAJLAND

(a) and (b):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

| — | The Marine Department |
| --- | --- |

—

The Marine Department

(c) to (g):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

TRISTAN DA CUNHA

(a):

| — | Administration Department |
| --- | --- |

—

Administration Department

(b),(d):

| — | Administration Department / Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Administration Department / Fisheries Department

(c),(e),(f),(g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

TUNIS

(a):

| — | Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport |
| --- | --- |

—

Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport

(b) to (d) :

| — | Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine |
| --- | --- |

—

Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine

(e) to (g) :

| — | La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques |
| --- | --- |

—

La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques

TURSKA

(a) and (b):

| — | 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs

(c):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs. |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs.

(d):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command

(e) to (g):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs

UKRAJINA

(a):

| — | State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port |
| --- | --- |

—

State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port

State Enterprise Maritime Administration of Kerch Sea Fishing Port

State Enterprise Office of Captain of Mariupol Sea Fishing Port State Enterprise Office of Captain of Sevastopol Sea Fishing Port

(c):

| — | State Agency of Fisheries of Ukraine
  Department of the State Agency of Fisheries of Ukraine in:






  — | Black Sea Basin |
| --- | --- | --- |

—

State Agency of Fisheries of Ukraine

Department of the State Agency of Fisheries of Ukraine in:

—

Black Sea Basin

| — | Azov Basin |
| --- | --- |

—

Azov Basin

| — | Chernihiv region |
| --- | --- |

—

Chernihiv region

| — | Chernivtsi region |
| --- | --- |

—

Chernivtsi region

| — | Cherkasy region |
| --- | --- |

—

Cherkasy region

| — | Khmelnytskyi region |
| --- | --- |

—

Khmelnytskyi region

| — | Kherson region |
| --- | --- |

—

Kherson region

| — | Kharkiv region |
| --- | --- |

—

Kharkiv region

| — | Ternopil region |
| --- | --- |

—

Ternopil region

| — | Sumy region |
| --- | --- |

—

Sumy region

| — | Rivne region |
| --- | --- |

—

Rivne region

| — | Poltava region |
| --- | --- |

—

Poltava region

| — | Odesa region |
| --- | --- |

—

Odesa region

| — | Mykolaiv region |
| --- | --- |

—

Mykolaiv region

| — | Lviv region |
| --- | --- |

—

Lviv region

| — | Luhansk region |
| --- | --- |

—

Luhansk region

| — | Department of protection, use and reproduction of water |
| --- | --- |

—

Department of protection, use and reproduction of water

| — | bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region |
| --- | --- |

—

bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region

| — | Kyiv and Kyiv region |
| --- | --- |

—

Kyiv and Kyiv region

| — | Ivano-Krankivsk region |
| --- | --- |

—

Ivano-Krankivsk region

| — | Zaporizhia region |
| --- | --- |

—

Zaporizhia region

| — | Zakarpattia region |
| --- | --- |

—

Zakarpattia region

| — | Zhytomyr region |
| --- | --- |

—

Zhytomyr region

| — | Donetsk region |
| --- | --- |

—

Donetsk region

| — | Dnipropetrovsk region |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk region

| — | Volyn region |
| --- | --- |

—

Volyn region

| — | Vinnytsia region |
| --- | --- |

—

Vinnytsia region

(b), (d) to (g):

| — | State Agency of Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine) |
| --- | --- |

—

State Agency of Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine)

UJEDINJENI ARAPSKI EMIRATI

(a) to (g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW)

UJEDINJENA KRALJEVINA (2)

(a):

| — | England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Registrer of British Ships |
| --- | --- |

—

Guernsey: Registrer of British Ships

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(b):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(c),(d),(e):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Northern Ireland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(f),(g):

England, Scotland, Wales, Northern Ireland, Isle of Man, Guernsey, Jersey: Marine Management Organisation

UJEDINJENA REPUBLIKA TANZANIJA

| — | Director of Fisheries Development |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries Development

URUGVAJ

(a) to (g):

| — | Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA) |
| --- | --- |

—

Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA)

SAD

(a):

| — | United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security |
| --- | --- |

—

United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security

(b) to (g):

| — | National Marine Fisheries Service |
| --- | --- |

—

National Marine Fisheries Service

VENEZUELA

(a) to (b):

| — | Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura

VIJETNAM

(a) to (b):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection at provincial level

(c) and (f):

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries

(d):

| — | Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH |
| --- | --- |

—

Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH

| — | Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces |
| --- | --- |

—

Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection. |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection.

(e) and (g):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH)

WALLIS I FUTUNA

(a):

| — | Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes |
| --- | --- |

—

Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes

(b) and (g) :

| — | Le Préfet, Administrateur supérieur |
| --- | --- |

—

Le Préfet, Administrateur supérieur

(c) to (f) :

| — | Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche |
| --- | --- |

—

Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche

JEMEN

(a):

| — | Maritime Affairs Authority - Ministry of Transport |
| --- | --- |

—

Maritime Affairs Authority - Ministry of Transport

(b) to (g):

| — | Production & Marketing Services Sector - Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara |
| --- | --- |

—

Production & Marketing Services Sector - Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara

---

(1)  SL L 286, 29.10.2008., str. 1.

(2)  Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

---

| 19.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 93/35

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2021/C 93/04)

Image 1

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Francuska

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja: Francuska

Prigoda: UNICEF

Opis motiva: Na kovanici je prikazana alegorija rada „UNICEF-a”, čiji su glavni element ruke. One jedna za drugom podupiru Zemljinu kuglu te su poveznica među različitim područjima Zemlje. Ispod kugle naznačena je 75. godišnjica osnutka UNICEF-a i akronim RF, koje obavija lovorova grančica. U gornjem su dijelu polukružno ispisani naziv „UNICEF” i odgovarajuće godine te UNICEF-ov moto „Za svako dijete”.

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Očekivana naklada:7 500 000 kovanica

Datum izdavanja: ožujak 2021.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomske i financijske poslove od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 19.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 93/36

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10157 —
  Aurubis/TSR Recycling/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 93/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Aurubis AG („Aurubis”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

Aurubis AG („Aurubis”, Njemačka),

| — | TSR Recycling GmbH & Co. KG („TSR”, Njemačka), u vlasništvu poduzetnika Remondis SE & Co. KG (Njemačka), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Rethmann SE & Co. KG (Njemačka), |
| --- | --- |

—

TSR Recycling GmbH & Co. KG („TSR”, Njemačka), u vlasništvu poduzetnika Remondis SE & Co. KG (Njemačka), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Rethmann SE & Co. KG (Njemačka),

| — | novoosnovani zajednički poduhvat („JV”, Njemačka). |
| --- | --- |

—

novoosnovani zajednički poduhvat („JV”, Njemačka).

Poduzetnici Aurubis i TSR stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom JV.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | Aurubis je vertikalno integrirani globalni dobavljač obojenih metala i jedan od najvećih proizvođača bakra u Europi. Osnovna je djelatnost poduzetnika Aurubis proizvodnja bakrenih katoda iz koncentrata bakra iz rudače i iz bakrenog otpada. Nadalje, Aurubis prerađuje bakrene katode u šipke i druge oblike, |
| --- | --- |

—

Aurubis je vertikalno integrirani globalni dobavljač obojenih metala i jedan od najvećih proizvođača bakra u Europi. Osnovna je djelatnost poduzetnika Aurubis proizvodnja bakrenih katoda iz koncentrata bakra iz rudače i iz bakrenog otpada. Nadalje, Aurubis prerađuje bakrene katode u šipke i druge oblike,

| — | TSR: trgovina i prerada sekundarnih sirovina (uglavnom otpada) za proizvođače čelika i ljevaonice. TSR prikuplja, skladišti i prerađuje metale, uključujući željezni otpad i otpad obojenih metala, te, u ograničenoj mjeri, elektronički otpad. Osim toga, TSR nudi usluge zbrinjavanja otpada i usluge zaštite okoliša, |
| --- | --- |

—

TSR: trgovina i prerada sekundarnih sirovina (uglavnom otpada) za proizvođače čelika i ljevaonice. TSR prikuplja, skladišti i prerađuje metale, uključujući željezni otpad i otpad obojenih metala, te, u ograničenoj mjeri, elektronički otpad. Osim toga, TSR nudi usluge zbrinjavanja otpada i usluge zaštite okoliša,

| — | Zajednički pothvat trebao bi se baviti recikliranjem kabelskih otpadaka. |
| --- | --- |

—

Zajednički pothvat trebao bi se baviti recikliranjem kabelskih otpadaka.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Eadresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 19.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 93/38

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10159 — Infosys/Daimler (Certain Assets and Personnel))

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 93/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Infosys Limited („Infosys”, Indija), |
| --- | --- |

—

Infosys Limited („Infosys”, Indija),

| — | određena informatička imovina, zaposlenici, ugovori i obveze poduzetnika Daimler AG („Daimler IT Assets”, Njemačka). |
| --- | --- |

—

određena informatička imovina, zaposlenici, ugovori i obveze poduzetnika Daimler AG („Daimler IT Assets”, Njemačka).

Poduzetnik Infosys stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad poduzetnikom Daimler IT Assets.

Koncentracija se provodi kupnjom imovine.

2.

| — | Infosys: globalni pružatelj digitalnih usluga i usluga informatičkog savjetovanja za klijente u raznim industrijskim sektorima, |
| --- | --- |

—

Infosys: globalni pružatelj digitalnih usluga i usluga informatičkog savjetovanja za klijente u raznim industrijskim sektorima,

| — | Daimler IT Assets: pružatelj informatičkih usluga (služba za pomoć, IT alati na radnom mjestu, podatkovni centar, SAP rješenja) za internu upotrebu društva Daimler AG, globalnog poduzeća koje razvija, proizvodi i distribuira automobilske proizvode, a posebno osobne automobile, kamione, kombije i autobuse. |
| --- | --- |

—

Daimler IT Assets: pružatelj informatičkih usluga (služba za pomoć, IT alati na radnom mjestu, podatkovni centar, SAP rješenja) za internu upotrebu društva Daimler AG, globalnog poduzeća koje razvija, proizvodi i distribuira automobilske proizvode, a posebno osobne automobile, kamione, kombije i autobuse.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10159 — INFOSYS/DAIMLER (CERTAIN ASSETS AND PERSONNEL)

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-adresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks: +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 19.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 93/39

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2021/C 93/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„PERA MANTOVANA”

EU br.: PGI-IT-01533-AM01 – 19.7.2018.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitiman interes

| C.OR.MA. Soc. Coop. |
| --- |
| Via Cantone, 20 – San Giovanni del Dosso (MN), Italija |

C.OR.MA. Soc. Coop.

Via Cantone, 20 – San Giovanni del Dosso (MN), Italija

Tel. +39 0386757323

Faks +39 0386757921

pera@opcorma.it

corma@pec.confcooperative.it

C.OR.MA. Soc. Coop., sa sjedištem na adresi Via Cantone, 20 – San Giovanni del Dosso (MN), ima pravo podnijeti zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 13. stavkom 1. Uredbe Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku br. 12511 od 14. listopada 2013.

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☒

Zemljopisno područje

| ☒ | Dokaz podrijetla |
| --- | --- |

☒

Dokaz podrijetla

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezanost |
| --- | --- |

☒

Povezanost

| ☒ | Označivanje |
| --- | --- |

☒

Označivanje

| ☒ | Ostalo [pakiranje, nadzorno tijelo, oznaka] |
| --- | --- |

☒

Ostalo [pakiranje, nadzorno tijelo, oznaka]

4.   Vrsta izmjene

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjene

Opis proizvoda

–   Članak 1. važeće specifikacije proizvoda

„Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Pera Mantovana”, iza koje se navodi jedna od sorata iz članka 2. u nastavku, odnosi se na voće koje ispunjava uvjete i zahtjeve iz ove specifikacije proizvoda.”

mijenja se kako slijedi:

„Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Pera Mantovana” odnosi se na voće koje ispunjava uvjete i zahtjeve iz ove specifikacije proizvoda.”

Dio rečenice „iza koje se navodi jedna od sorata iz članka 2. u nastavku” briše se jer registrirani naziv glasi „Pera Mantovana”, a sorte navedene u specifikaciji nisu dio registriranog naziva, što bi se moglo pogrešno zaključiti iz trenutačnog teksta.

–   Članak 2. važeće specifikacije proizvoda i točka 5. podtočka (a) sažetka koji je dostupan u bazi podataka DOOR

Članak 2. važeće specifikacije proizvoda i točka 5. podtočka (a) sažetka koji je dostupan u bazi podataka DOOR

Rečenice:

„Oznaka „Pera Mantovana” odnosi se isključivo na voće koje pripada sljedećim kultivarima kruške: Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett i Williams.”

i

„Voće dobiveno od sorata kruške Williams, Max Red Bartlett, Conference, Decana del Comizio, Abate Fetel i Kaiser, koje su uzgojene na pogodnom zemljištu uz primjenu neintenzivnih metoda.”

mijenjaju se kako slijedi:

„Oznaka „Pera Mantovana” odnosi se isključivo na voće koje pripada sljedećim kultivarima kruške: Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Williams, Carmen i Santa Maria.”

Dodane su sorte Carmen i Santa Maria.

Kako bi se omogućilo da se ZOZP „Pera Mantovana” konzumira ranije u godini i kako bi se ažurirao raspon sorata, predloženo je dodavanje ranih sorata Carmen i Santa Maria koje se ranije beru. Kao i druge sorte koje su već uvrštene u specifikaciju proizvoda sa ZOZP-om, sorte Carmen i Santa Maria tradicionalno se uzgajaju na tom području, no prethodno nisu bile uvrštene zbog ograničenih količina proizvodnje. Posljednjih je godina porasla potražnja potrošača, među ostalim i zbog njihove ranije proizvodnje.

Izmjena se odnosi i na točku 5. podtočku (a) sažetka koji je dostupan u bazi podataka DOOR i unesena je u točku 3.2. jedinstvenog dokumenta.

–   Članak 6. važeće specifikacije proizvoda

Članak 6. važeće specifikacije proizvoda

Sljedeći tekst:

„Kada se stavlja u promet, „Pera Mantovana” mora imati sljedeće značajke:

Abate Fetel

Kožica: svijetla zelenkasto-žuta, koja prelazi u crvenkastu oko udubljenja čaške i peteljke

Oblik: tikvasti oblik, prilično izdužen

Veličina: najmanji promjer 65 mm

Prosječna masa ploda: najmanje 260 g

Sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Čvrstoća: 5

Okus: sladak.

Conference

Kožica: zelenkasto-žuta sa širokim crvenkastim prstenom oko udubljenja čaške koji često prelazi i na donju trećinu

ploda

Oblik: kruškolik, često simetričan

Veličina: promjer 60 mm

Prosječna masa ploda: najmanje 158 g

Sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Čvrstoća: 5,5

Okus: sladak.

Decana del Comizio

Kožica: glatka, svijetla zelenkasto-žuta, često s ružičastim nijansama zbog sunca, tek ponegdje prošarana crvenkastom

Oblik: oblik turbine

Veličina: promjer najmanje 70 mm

Prosječna masa ploda: najmanje 240 g

Sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Čvrstoća: 4

Okus: sladak, aromatičan.

Kaiser

Kožica: hrapava, potpuno crvenkasta

Oblik: tikvasti/kruškoliki

Veličina: promjer najmanje 65 mm

Prosječna masa ploda: najmanje 250 g

Sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Čvrstoća: 5,7

Okus: profinjeno, sočno i mekano meso dobrog okusa.

Williams i Max Red Bartlett

Kožica: glatka s osnovnom žutom bojom, više ili manje prekrivena ružičastom ili jarko crvenom, katkad

prugasta Oblik: oblik kratke dunje ili kruškoliki oblik

Veličina: promjer najmanje 60 mm

Prosječna masa ploda: najmanje 185 g

Sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Čvrstoća: 6,5

Okus: sladak, aromatičan.

mijenja se kako slijedi i premješta u članak 2. izmijenjene specifikacije proizvoda:

„Kada se stavlja u promet, „Pera Mantovana” mora imati sljedeće značajke:

Abate Fetel

Kožica: svijetla zelenkasto-žuta, koja prelazi u crvenkastu oko udubljenja čaške i peteljke

Oblik: tikvasti oblik, prilično izdužen

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 5,5/0,5 kg/cm2.

Conference

Kožica: zelenkasto-žuta sa širokim crvenkastim prstenom oko udubljenja čaške koji često prelazi i na donju trećinu ploda

Oblik: kruškolik, često simetričan

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 5,5/0,5 kg/cm2.

Decana del Comizio

Kožica: glatka, svijetla zelenkasto-žuta, često s ružičastim nijansama zbog sunca, tek ponegdje prošarana crvenkastom

Oblik: oblik turbine

Veličina: najmanji promjer 70 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 4,5/0,5 kg/cm2.

Kaiser

Kožica: hrapava, potpuno crvenkasta

Oblik: tikvasti/kruškoliki

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 6,0/0,5 kg/cm2.

Williams i Max Red Bartlett

Kožica: glatka s osnovnom žutom bojom, više ili manje prekrivena ružičastom ili jarko crvenom, katkad prugasta

Oblik: oblik kratke dunje ili kruškoliki oblik

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 7,0/0,5 kg/cm2.”

Za sve su sorte u opise značajki voća unesene sljedeće izmjene:

| — | briše se prosječna masa ploda jer to nije kvalitativan aspekt, a i izravno je povezan s veličinom. Veličina ploda, uz masu, utječe na kvalitativni i komercijalni aspekt, |
| --- | --- |

—

briše se prosječna masa ploda jer to nije kvalitativan aspekt, a i izravno je povezan s veličinom. Veličina ploda, uz masu, utječe na kvalitativni i komercijalni aspekt,

| — | briše se opis okusa jer je to subjektivan parametar i stoga ga je teško procijeniti, |
| --- | --- |

—

briše se opis okusa jer je to subjektivan parametar i stoga ga je teško procijeniti,

| — | za parametar „čvrstoće” predloženo je da se umetnu riječ „najveća” i mjerna jedinica (kg) kako bi se preciziralo da ta vrijednost odgovara najvećoj vrijednosti koja se ne smije premašiti, |
| --- | --- |

—

za parametar „čvrstoće” predloženo je da se umetnu riječ „najveća” i mjerna jedinica (kg) kako bi se preciziralo da ta vrijednost odgovara najvećoj vrijednosti koja se ne smije premašiti,

| — | predloženo je da se riječ „najmanji” umetne iza formulacije „sadržaj šećera” radi veće jasnoće. Vrijednosti navedene u specifikaciji proizvoda stoga se smatraju donjom granicom. |
| --- | --- |

—

predloženo je da se riječ „najmanji” umetne iza formulacije „sadržaj šećera” radi veće jasnoće. Vrijednosti navedene u specifikaciji proizvoda stoga se smatraju donjom granicom.

Osim toga:

| — | za sortu Abate Fetel:
  veličina je promijenjena s najmanjeg promjera od 65 mm na 60 mm, |
| --- | --- |

—

za sortu Abate Fetel:

veličina je promijenjena s najmanjeg promjera od 65 mm na 60 mm,

| — | za sortu Kaiser:
  veličina je promijenjena s najmanjeg promjera od 65 mm na 60 mm, |
| --- | --- |

—

za sortu Kaiser:

veličina je promijenjena s najmanjeg promjera od 65 mm na 60 mm,

Predloženo je da se veličine za sorte Abate Fetel i Kaiser neznatno smanje tako da se najmanji promjer smanji sa 65 mm na 60 mm jer se tijekom godina povećala potražnja za voćem manje veličine (za jednu porciju) koje se poslužuje u masovnoj pripremi hrane, u školama (program voća u školama) i u svim situacijama u kojima se voće jede izvan kuće.

Zatraženo je da se parametar čvrstoće poveća za sljedeće sorte kako slijedi: Abate Fetel s 5 na 5,5, Kaiser s 5,7 na 6, Decana del Comizio s 4 na 4,5 te Williams i Max Red Bartlett sa 6,5 na 7. U obzir treba uzeti najveću vrijednost parametra čvrstoće, koja se izražava u kg/cm2. Ta je vrijednost povećana kako bi se omogućilo skladištenje proizvoda u optimalnim uvjetima i time bolje zadovoljila potražnja potrošača u pogledu kvalitete, ali i kako bi se omogućilo da se proizvod dulje održi na tržištu, posebno kada se izvozi.

2

Naposljetku, u skladu s izmjenom iz članka 2. dodani su sljedeći opisni parametri za sorte Santa Maria i Carmen.

„Santa Maria

Kožica: glatka s osnovnom zelenkasto-žutom bojom

Oblik: kruškolik ili krnj kruškolik

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 6,0/0,5 kg/cm2.

Carmen

Kožica: zelena s ružičastim dijelovima

Oblik: tikvasti oblik, prilično izdužen

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 6,0/0,5 kg/cm2.”

Izmjena je unesena u točku 3.2. jedinstvenog dokumenta i služi tome da se u popis sorata koje su dopuštene za oznaku „Pera Mantovana” dodaju kemijska i fizikalna svojstva, kao što je predviđeno u sažetku dostupnom u bazi podataka DOOR.

Zemljopisno područje

Zemljopisno područje

Članak 3. važeće specifikacije proizvoda

Članak 3. važeće specifikacije proizvoda

Zbog spajanja većeg broja općina bili su potrebni brojni ispravci u navedenim nazivima. Točnije:

| — | spajanjem općina Carbonara sul Po i Borgofranco sul Po nastala je nova općina Borgocarbonara, |
| --- | --- |

—

spajanjem općina Carbonara sul Po i Borgofranco sul Po nastala je nova općina Borgocarbonara,

| — | spajanjem općina Borgoforte i Virgilio nastala je nova općina Borgo Virgilio, |
| --- | --- |

—

spajanjem općina Borgoforte i Virgilio nastala je nova općina Borgo Virgilio,

| — | spajanjem općina Pieve di Coriano, Revere i Villa Poma nastala je nova općina Borgo Mantovano, |
| --- | --- |

—

spajanjem općina Pieve di Coriano, Revere i Villa Poma nastala je nova općina Borgo Mantovano,

| — | spajanjem općina Sermide i Felonica nastala je nova općina Sermide e Felonica. |
| --- | --- |

—

spajanjem općina Sermide i Felonica nastala je nova općina Sermide e Felonica.

Članak 3. mijenja se u skladu s time i sada glasi:

„Područje proizvodnje uključuje dio područja pokrajine Mantove koji je pogodan za uzgoj krušaka, a obuhvaća sljedeće općine: Sabbioneta, Commessaggio, Viadana, Pomponesco, Dosolo, Gazzuolo, Suzzara, Borgo Virgilio, Motteggiana, Bagnolo San Vito, Sustinente, Gonzaga, Pegognaga, Moglia, San Benedetto Po, Quistello, Quingentole, San Giacomo delle Segnate, San Giovanni del Dosso, Schivenoglia, Borgo Mantovano, Ostiglia, Serravalle a Po, Poggio Rusco, Magnacavallo, Borgocarbonara i Sermide e Felonica.”

Izmjena se odnosi i na točku 5. podtočku (c) sažetka koji je dostupan u bazi podataka DOOR i unesena je u točku 4. jedinstvenog dokumenta.

Dokaz podrijetla

Dokaz podrijetla

–   Članak 5. važeće specifikacije proizvoda

Članak 5. važeće specifikacije proizvoda

Sljedeći odlomak:

„Regija Lombardija provjerava jesu li ispunjeni odgovarajući tehnički uvjeti iz članka 4. Stabla kruške koja su pogodna za proizvodnju voća s oznakom „Pera Mantovana” unose se u odgovarajući registar koji se uspostavlja, ažurira i objavljuje jednom godišnje. Primjerak tog registra pohranjuje se u svakoj općini koja se nalazi na području proizvodnje.

Ministarstvo poljoprivrednih, prehrambenih i šumarskih resursa utvrđuje postupke koje treba slijediti tijekom registracije, prijave godišnje proizvodnje i dobivanja odgovarajuće potvrde, kako bi se osigurao pravilan i primjeren nadzor godišnje priznate proizvodnje koja se stavlja na tržište pod oznakom zemljopisnog podrijetla.”

zamjenjuje se sljedećim tekstom i premješta u članak 4.:

„Prati se svaka faza proizvodnog postupka te se registriraju svi ulazni i izlazni proizvodi.

Nadzorno tijelo radi osiguranja sljedivosti vodi registre proizvođača i pakiratelja te mu se prijavljuju zasađene katastarske čestice i proizvedene količine. Svi gospodarski subjekti uneseni u odgovarajuće registre podliježu provjerama u skladu sa specifikacijom proizvoda i povezanim planom nadzora koji sastavlja nadzorno tijelo.”

Bilo je potrebno zamijeniti taj odlomak kako bi specifikacija bila u skladu sa zahtjevima Uredbe (EU) br. 1151/2012.

Za provjere usklađenosti s tehničkim uvjetima opisane u specifikaciji nije nadležna regija Lombardija, već nadzorno tijelo koje je u tu svrhu ovlastilo Ministarstvo za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku.

Novim se tekstom ne mijenjaju odredbe o unošenju voćnjaka krušaka u registre/popise i o prijavi proizvodnje, kojima u skladu s trenutačnim pravilima izravno upravlja nadzorno tijelo u skladu s odgovarajućim planom nadzora koji odobrava Ministarstvo poljoprivredne, prehrambene i šumarske politike.

To je stoga formalna izmjena odlomka kojom se ne mijenjaju nadzorni postupci koji su se dosad primjenjivali.

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

–   Članak 4. važeće specifikacije proizvoda

Članak 4. važeće specifikacije proizvoda

| — | Briše se sljedeća rečenica:

  „Primjena navodnjavanja, praksi gnojidbe i drugih uzgojnih i agronomskih metoda mora biti u skladu s tehničkim rješenjima koja su utvrdile nadležne službe regije Lombardije.”

  Uzgojne i agronomske prakse dio su povijesnog nasljeđa područja proizvodnje, a javno tijelo samo pruža potporu radi poboljšanja kvalitete proizvoda tako što sastavlja agronomske specifikacije i pravila za zaštitu integrirane proizvodnje. Nadalje, u skladu s izmjenom iz prethodne točke, ulogu provjere usklađenosti s agronomskim praksama utvrđenima u specifikaciji ima nadzorno tijelo koje ima ovlaštenje Ministarstva poljoprivredne, prehrambene i šumarske politike.
  Tom izmjenom odlomka stoga se ne mijenjaju nadzorni postupci koji su se dosad primjenjivali. |
| --- | --- |

—

Briše se sljedeća rečenica:

„Primjena navodnjavanja, praksi gnojidbe i drugih uzgojnih i agronomskih metoda mora biti u skladu s tehničkim rješenjima koja su utvrdile nadležne službe regije Lombardije.”

Uzgojne i agronomske prakse dio su povijesnog nasljeđa područja proizvodnje, a javno tijelo samo pruža potporu radi poboljšanja kvalitete proizvoda tako što sastavlja agronomske specifikacije i pravila za zaštitu integrirane proizvodnje. Nadalje, u skladu s izmjenom iz prethodne točke, ulogu provjere usklađenosti s agronomskim praksama utvrđenima u specifikaciji ima nadzorno tijelo koje ima ovlaštenje Ministarstva poljoprivredne, prehrambene i šumarske politike.

Tom izmjenom odlomka stoga se ne mijenjaju nadzorni postupci koji su se dosad primjenjivali.

| — | Sljedeća rečenica:

  „Dopušteni razmaci sadnje oni su koji se i inače primjenjuju, a za nove nasade moguća je najveća gustoća od 5 000 biljaka po hektaru.”

  mijenja se kako slijedi:

  „Dopušteni razmaci sadnje oni su koji se i inače primjenjuju, a moguća je najveća gustoća od 6 000 biljaka po hektaru.”

  Gustoća po hektaru povećana je na najviše 6 000 biljaka.
  Na temelju zahtjeva za uvođenje uzgojne metode „vertikalnog kordonca”, koji je usavršeni oblik vretena, predloženo je da se najveći broj biljaka po hektaru poveća s 5 000 na 6 000 kako bi se biljke prilagodile na naprednije metode i pritom zadržale istu kvalitetu konačnog proizvoda opisanu u specifikaciji proizvoda. |
| --- | --- |

—

Sljedeća rečenica:

„Dopušteni razmaci sadnje oni su koji se i inače primjenjuju, a za nove nasade moguća je najveća gustoća od 5 000 biljaka po hektaru.”

mijenja se kako slijedi:

„Dopušteni razmaci sadnje oni su koji se i inače primjenjuju, a moguća je najveća gustoća od 6 000 biljaka po hektaru.”

Gustoća po hektaru povećana je na najviše 6 000 biljaka.

Na temelju zahtjeva za uvođenje uzgojne metode „vertikalnog kordonca”, koji je usavršeni oblik vretena, predloženo je da se najveći broj biljaka po hektaru poveća s 5 000 na 6 000 kako bi se biljke prilagodile na naprednije metode i pritom zadržale istu kvalitetu konačnog proizvoda opisanu u specifikaciji proizvoda.

| — | Sljedeća rečenica:

  „Standardne metode uzgoja koje su dopuštene vuku podrijetlo od „emilijanske vaze” i njezinih varijacija; špalirske metode koje se mogu primijeniti uključuju lepezu i vreteno te njihove varijacije.” |
| --- | --- |

—

Sljedeća rečenica:

„Standardne metode uzgoja koje su dopuštene vuku podrijetlo od „emilijanske vaze” i njezinih varijacija; špalirske metode koje se mogu primijeniti uključuju lepezu i vreteno te njihove varijacije.”

mijenja se kako slijedi:

„Standardne metode uzgoja vuku podrijetlo od „emilijanske vaze” i njezinih varijacija; špalirske metode koje se mogu primijeniti uključuju lepezu, vreteno, „vertikalni kordonac” i njihove varijacije.”

„Vertikalni kordonac” uvršten je u metode uzgoja jer je riječ o usavršenom vretenu.

| — | Sljedeća rečenica:

  „Metode uzgoja moraju uključivati barem zimsku rezidbu i dvije rezidbe u vegetacijskom razdoblju.”

  mijenja se kako slijedi:

  „Metode uzgoja moraju uključivati barem zimsku rezidbu.”

  Zahtjev koji se odnosi na „dvije rezidbe u vegetacijskom razdoblju” briše se jer su takve radnje sada zabranjene radi očuvanja zdravlja biljke: ako se režu grane koje su u fazi pupanja, u biljku može lakše prodrijeti patogen Erwinia amylovora koji uzrokuje snijet. |
| --- | --- |

—

Sljedeća rečenica:

„Metode uzgoja moraju uključivati barem zimsku rezidbu i dvije rezidbe u vegetacijskom razdoblju.”

mijenja se kako slijedi:

„Metode uzgoja moraju uključivati barem zimsku rezidbu.”

Zahtjev koji se odnosi na „dvije rezidbe u vegetacijskom razdoblju” briše se jer su takve radnje sada zabranjene radi očuvanja zdravlja biljke: ako se režu grane koje su u fazi pupanja, u biljku može lakše prodrijeti patogen Erwinia amylovora koji uzrokuje snijet.

| — | Sljedeća rečenica:

  „Ako je moguće, zaštita bilja uglavnom bi trebala uključivati integrirane ili organske metode.”

  preinačena je kako slijedi:

  „Zaštita bilja mora uključivati integrirane ili ekološke metode.”

  Ta je rečenica preinačena kako bi bila preciznija i kako bi integrirane ili ekološke metode bile obvezne za poljoprivrednike. |
| --- | --- |

—

Sljedeća rečenica:

„Ako je moguće, zaštita bilja uglavnom bi trebala uključivati integrirane ili organske metode.”

preinačena je kako slijedi:

„Zaštita bilja mora uključivati integrirane ili ekološke metode.”

Ta je rečenica preinačena kako bi bila preciznija i kako bi integrirane ili ekološke metode bile obvezne za poljoprivrednike.

| — | Sljedeća rečenica:

  „Najveća proizvodnja po hektaru iznosi 45 000 kg za sve dopuštene kultivare.”

  mijenja se kako slijedi:

  „Najveća proizvodnja po hektaru iznosi 55 000 kg za sve dopuštene kultivare.”

  Najveća proizvodnja po hektaru povećana je na 55 000 kg za sve dopuštene kultivare. Predloženo je povećanje najveće proizvodnje po hektaru s 45 000 kg na 55 000 kg jer nove tehničke inovacije uvedene u poljoprivredu tijekom godina (fertirigacija, nove podloge, gušći nasadi, nove sorte itd.) omogućuju postizanje većih prinosa bez narušavanja svojstvenih značajki proizvoda. |
| --- | --- |

—

Sljedeća rečenica:

„Najveća proizvodnja po hektaru iznosi 45 000 kg za sve dopuštene kultivare.”

mijenja se kako slijedi:

„Najveća proizvodnja po hektaru iznosi 55 000 kg za sve dopuštene kultivare.”

Najveća proizvodnja po hektaru povećana je na 55 000 kg za sve dopuštene kultivare. Predloženo je povećanje najveće proizvodnje po hektaru s 45 000 kg na 55 000 kg jer nove tehničke inovacije uvedene u poljoprivredu tijekom godina (fertirigacija, nove podloge, gušći nasadi, nove sorte itd.) omogućuju postizanje većih prinosa bez narušavanja svojstvenih značajki proizvoda.

| — | Briše se sljedeća rečenica:

  „Uzimajući u obzir sezonska kretanja i okolišne uvjete za uzgoj, regija Lombardija svake godine do 15. srpnja utvrđuje indikativnu prosječnu jediničnu proizvodnju unutar prethodno navedenog ograničenja za svaki kultivar iz članka 2.”

  Predloženo je da se nadležnost regije Lombardije izbriše jer nije važna za sadržaj specifikacije, u kojoj se jasno definira najveće ograničenje proizvodnje po hektaru koje poljoprivrednici moraju poštovati. |
| --- | --- |

—

Briše se sljedeća rečenica:

„Uzimajući u obzir sezonska kretanja i okolišne uvjete za uzgoj, regija Lombardija svake godine do 15. srpnja utvrđuje indikativnu prosječnu jediničnu proizvodnju unutar prethodno navedenog ograničenja za svaki kultivar iz članka 2.”

Predloženo je da se nadležnost regije Lombardije izbriše jer nije važna za sadržaj specifikacije, u kojoj se jasno definira najveće ograničenje proizvodnje po hektaru koje poljoprivrednici moraju poštovati.

| — | Rečenica:

  „Ako se voće koje se može označiti ZOZP-om „Pera Mantovana” konzervira, mora se primijeniti metoda rashlađivanja.”

  mijenja se kako slijedi:

  „Ako se voće koje je primjereno za stavljanje na tržište pod ZOZP-om „Pera Mantovana” konzervira, mora se primijeniti metoda rashlađivanja.”

  Rečenica je prerađena kako bi se stavio veći naglasak na ideju primjerenosti proizvoda za označivanje ZOZP-om. |
| --- | --- |

—

Rečenica:

„Ako se voće koje se može označiti ZOZP-om „Pera Mantovana” konzervira, mora se primijeniti metoda rashlađivanja.”

mijenja se kako slijedi:

„Ako se voće koje je primjereno za stavljanje na tržište pod ZOZP-om „Pera Mantovana” konzervira, mora se primijeniti metoda rashlađivanja.”

Rečenica je prerađena kako bi se stavio veći naglasak na ideju primjerenosti proizvoda za označivanje ZOZP-om.

| — | Briše se sljedeća rečenica:

  „Vrijednosti vlažnosti i temperature u hladnjačama moraju odgovarati zahtjevima kvalitete.”

  Smatra se primjerenim izbrisati tu rečenicu jer ne sadržava objektivne i mjerljive parametre te je stoga nejasna i nepotpuna. Nadalje, parametri vlažnosti i temperature u hladnjačama mogu varirati s obzirom na različite zahtjeve potrošača u pogledu zrelosti proizvoda. |
| --- | --- |

—

Briše se sljedeća rečenica:

„Vrijednosti vlažnosti i temperature u hladnjačama moraju odgovarati zahtjevima kvalitete.”

Smatra se primjerenim izbrisati tu rečenicu jer ne sadržava objektivne i mjerljive parametre te je stoga nejasna i nepotpuna. Nadalje, parametri vlažnosti i temperature u hladnjačama mogu varirati s obzirom na različite zahtjeve potrošača u pogledu zrelosti proizvoda.

| — | Rečenica:

  „Sorte Conference, Decana del Comizio i Kaiser koje se stavljaju na tržište u proljeće moraju se čuvati u kontroliranim uvjetima.”

  mijenja se kako slijedi:

  „Određene količine sorata (Williams, Max Red Bartlett, Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio i Kaiser) koje se stavljaju na tržište u proljeće moraju se čuvati u kontroliranim uvjetima.”

  Riječ je o formalnom ispravku kako bi se preciziralo da se misli na „određene količine” koje se stavljaju na tržište.
  Osim toga, uvođenje novih metoda čuvanja podrazumijeva da se i sorte Williams, Max Red Bartlett i Abate Fetel mogu stavljati na tržište u proljeće; stoga je zatraženo da se uvrste u specifikaciju. |
| --- | --- |

—

Rečenica:

„Sorte Conference, Decana del Comizio i Kaiser koje se stavljaju na tržište u proljeće moraju se čuvati u kontroliranim uvjetima.”

mijenja se kako slijedi:

„Određene količine sorata (Williams, Max Red Bartlett, Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio i Kaiser) koje se stavljaju na tržište u proljeće moraju se čuvati u kontroliranim uvjetima.”

Riječ je o formalnom ispravku kako bi se preciziralo da se misli na „određene količine” koje se stavljaju na tržište.

Osim toga, uvođenje novih metoda čuvanja podrazumijeva da se i sorte Williams, Max Red Bartlett i Abate Fetel mogu stavljati na tržište u proljeće; stoga je zatraženo da se uvrste u specifikaciju.

Povezanost

Povezanost

Informacije navedene 1998. radi uvrštavanja oznake „Pera Mantovana” u registar zaštićenih oznaka izvornosti (ZOI) i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (ZOZP) Europske unije unesene su u specifikaciju proizvoda i upotrijebljene u točki 5. jedinstvenog dokumenta; to je uvršteno u točku 5. podtočke (d) i (f) sažetka dostupnog u bazi podataka DOOR. Navedeni su i zahtjevi na kojima se temelji registracija proizvoda „Pera Mantovana”. Budući da su te informacije već unesene u dokumentaciju za registraciju, ova izmjena ima isključivo uredničku svrhu.

Dodane su sljedeće informacije:

„Zahtjev za registraciju temelji se na kvaliteti proizvoda „Pera Mantovana”, koja je rezultat prirodnih čimbenika.

Na području koje je tradicionalno poznato kao Oltrepò Mantovano mogu se pronaći neki od najstarijih i najzanimljivijih dokaza uzgoja kvalitetnih krušaka.

Postoji bliska povezanost između područja Oltrepò Mantovano i značajki povijesne lokalne proizvodnje krušaka.

Na tom području prevladava velika aluvijalna ravnica na kojoj su se s vremenom sjedinile naslage iz različitih porječja. Time se zemljište znatno obogatilo mineralima i postalo je plodno, što omogućuje proizvodnju krušaka s odličnim rezultatima u pogledu kvalitete.

Kruške se na tom području mogu uzgajati bez primjene „prisilnih” metoda koje su posljednjih godina uvedene u poljoprivredu zahvaljujući tehnološkim inovacijama, a na odgovarajući se način iskorištavaju i prirodni uvjeti na predmetnom području, koji se znatno razlikuju od onih na susjednim područjima.

Brojne znanstvene studije svjedoče o iznimnoj prikladnosti tog područja za proizvodnju krušaka i potvrđuju izuzetnu plodnost zemljišta na kojem se uzgaja „Pera Mantovana”.

Poljoprivrednici već stotinama godina uzgajaju stabla kruške na tom području.

Kruške su stoljećima bile dragocjeno voće koje je uglavnom bilo ograničeno na „broli” (povrtnjake) plemićkih dvorova.

Uzgoj krušaka doživio je veliki zamah u 20. stoljeću zahvaljujući poboljšanjima u strukturi tržišta, prijevozu i skladišnim prostorima, što je dovelo do unapređenja kvantitete i kvalitete.”

Ostalo

Ostalo

Pakiranje i označivanje

Pakiranje i označivanje

Članak 7. važeće specifikacije proizvoda

Članak 7. važeće specifikacije proizvoda

| — | Odlomak:

  „Kada se stavlja na tržište za potrošnju, proizvod „Pera Mantovana” mora se pakirati tako da se omogući pričvršćivanje svih posebnih oznaka. U svim se slučajevima spremnici moraju zapečatiti kako bi se spriječilo uklanjanje sadržaja bez lomljenja pečata.”

  mijenja se kako slijedi:

  „Kada se stavlja na tržište, proizvod „Pera Mantovana” mora se pakirati tako da se omogući pričvršćivanje posebne oznake na 50 % pojedinačnih plodova u pakiranju ili izravno na pakiranje ako je zapečaćeno, s riječima „Pera Mantovana” i „Indicazione Geografica Protetta” („zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”) ili pokrate „IGP” („ZOZP”).”

  Briše se sljedeća rečenica: „U svim se slučajevima spremnici moraju zapečatiti kako bi se spriječilo uklanjanje sadržaja bez lomljenja pečata” i dodano je objašnjenje da se proizvod „Pera Mantovana” mora pakirati tako da se omogući pričvršćivanje posebne oznake, ili na 50 % pojedinačnih plodova u pakiranju ili izravno na pakiranje ako je zapečaćeno.
  Tom se izmjenom uzimaju u obzir brojne poteškoće povezane s različitim vrstama spremnika koji se mogu upotrijebiti. Nisu svi spremnici pogodni za pečaćenje, posebno u slučaju velikih pakiranja kao što su sanduci, kutije i kante ako se proizvod prodaje u rasutom stanju. Kako bi se osigurala identifikacija voća, smatra se primjerenim da najmanje 50 % voća u tim spremnicima ima naljepnicu; u slučaju pakiranja bez naljepnica na voću, smatra se primjerenim zapečatiti pakiranje kako bi se spriječilo uklanjanje sadržaja bez lomljenja pečata.
  Odlomak koji je izmijenjen kako je navedeno dodan je u točku 3.5. jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

Odlomak:

„Kada se stavlja na tržište za potrošnju, proizvod „Pera Mantovana” mora se pakirati tako da se omogući pričvršćivanje svih posebnih oznaka. U svim se slučajevima spremnici moraju zapečatiti kako bi se spriječilo uklanjanje sadržaja bez lomljenja pečata.”

mijenja se kako slijedi:

„Kada se stavlja na tržište, proizvod „Pera Mantovana” mora se pakirati tako da se omogući pričvršćivanje posebne oznake na 50 % pojedinačnih plodova u pakiranju ili izravno na pakiranje ako je zapečaćeno, s riječima „Pera Mantovana” i „Indicazione Geografica Protetta” („zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”) ili pokrate „IGP” („ZOZP”).”

Briše se sljedeća rečenica: „U svim se slučajevima spremnici moraju zapečatiti kako bi se spriječilo uklanjanje sadržaja bez lomljenja pečata” i dodano je objašnjenje da se proizvod „Pera Mantovana” mora pakirati tako da se omogući pričvršćivanje posebne oznake, ili na 50 % pojedinačnih plodova u pakiranju ili izravno na pakiranje ako je zapečaćeno.

Tom se izmjenom uzimaju u obzir brojne poteškoće povezane s različitim vrstama spremnika koji se mogu upotrijebiti. Nisu svi spremnici pogodni za pečaćenje, posebno u slučaju velikih pakiranja kao što su sanduci, kutije i kante ako se proizvod prodaje u rasutom stanju. Kako bi se osigurala identifikacija voća, smatra se primjerenim da najmanje 50 % voća u tim spremnicima ima naljepnicu; u slučaju pakiranja bez naljepnica na voću, smatra se primjerenim zapečatiti pakiranje kako bi se spriječilo uklanjanje sadržaja bez lomljenja pečata.

Odlomak koji je izmijenjen kako je navedeno dodan je u točku 3.5. jedinstvenog dokumenta.

| — | Dodaje se sljedeća rečenica kako bi se pakirateljima omogućila sloboda u pogledu pakiranja koje upotrebljavaju, a time i mogućnost boljeg odgovora na potrebe tržišta.

  „Mogu se upotrebljavati sva pakiranja koja su prihvaćena u EU-u u skladu s važećim zakonodavstvom, bez obzira na to mogu li se zapečatiti (košare, pladnjevi) ili su otvorena (sanduci, kutije, kante).” |
| --- | --- |

—

Dodaje se sljedeća rečenica kako bi se pakirateljima omogućila sloboda u pogledu pakiranja koje upotrebljavaju, a time i mogućnost boljeg odgovora na potrebe tržišta.

„Mogu se upotrebljavati sva pakiranja koja su prihvaćena u EU-u u skladu s važećim zakonodavstvom, bez obzira na to mogu li se zapečatiti (košare, pladnjevi) ili su otvorena (sanduci, kutije, kante).”

| — | Odlomak:

  „Proizvod se mora staviti na tržište od 10. kolovoza do 31. svibnja sljedeće godine, točnije u razdobljima koja su navedena u nastavku za svaki kultivar:
  Abate Fetel: od 20. rujna do 10. veljače
  Conference: od 15. listopada do 30. svibnja
  Decana del Comizio: od 30. rujna do 30. ožujka
  Kaiser: od 15. rujna do 15. ožujka
  Max Red Bartlett: od 20. kolovoza do 10. studenoga
  Williams: od 10. kolovoza do 10. studenoga.”

  mijenja se kako slijedi:

  „Proizvod se mora staviti na tržište u razdoblju od 15. srpnja do 30. lipnja sljedeće godine.”

  Datumi između kojih se proizvod može staviti na tržište mijenjaju se na sljedeći način: „Proizvod se mora staviti na tržište u razdoblju od 15. srpnja do 30. lipnja sljedeće godine.” Brišu se sljedeće riječi: „u razdobljima koja su navedena u nastavku za svaki kultivar”, a u skladu s time brišu se i informacije za svaki od tih kultivara. Predloženo je da se izmijene početni i završni datumi za stavljanje proizvoda na tržište: |
| --- | --- |

—

Odlomak:

„Proizvod se mora staviti na tržište od 10. kolovoza do 31. svibnja sljedeće godine, točnije u razdobljima koja su navedena u nastavku za svaki kultivar:

Abate Fetel: od 20. rujna do 10. veljače

Conference: od 15. listopada do 30. svibnja

Decana del Comizio: od 30. rujna do 30. ožujka

Kaiser: od 15. rujna do 15. ožujka

Max Red Bartlett: od 20. kolovoza do 10. studenoga

Williams: od 10. kolovoza do 10. studenoga.”

mijenja se kako slijedi:

„Proizvod se mora staviti na tržište u razdoblju od 15. srpnja do 30. lipnja sljedeće godine.”

Datumi između kojih se proizvod može staviti na tržište mijenjaju se na sljedeći način: „Proizvod se mora staviti na tržište u razdoblju od 15. srpnja do 30. lipnja sljedeće godine.” Brišu se sljedeće riječi: „u razdobljima koja su navedena u nastavku za svaki kultivar”, a u skladu s time brišu se i informacije za svaki od tih kultivara. Predloženo je da se izmijene početni i završni datumi za stavljanje proizvoda na tržište:

| — | početni datum za stavljanje proizvoda na tržište: 15. srpnja umjesto 10. kolovoza, radi promicanja ranih kultivara Carmen i Santa Maria, čije je uvrštavanje zatraženo, ali i zato što je tijekom godina sve češće bilo potrebno ranije obaviti berbu svih sorata zbog klimatskih promjena, |
| --- | --- |

—

početni datum za stavljanje proizvoda na tržište: 15. srpnja umjesto 10. kolovoza, radi promicanja ranih kultivara Carmen i Santa Maria, čije je uvrštavanje zatraženo, ali i zato što je tijekom godina sve češće bilo potrebno ranije obaviti berbu svih sorata zbog klimatskih promjena,

| — | završni datum za stavljanje proizvoda na tržište: premješten s 31. svibnja na 30. lipnja jer su tijekom godina razvijene moderne metode čuvanja koje omogućuju dulje skladištenje proizvoda bez narušavanja kvalitete. Osim toga, ponuda se zbog tržišnih zahtjeva ne može koncentrirati unutar kratkog razdoblja. Konkretni datumi za stavljanje svake sorte na tržište povezani su sa sezonskim vremenskim uvjetima, koji mogu jako varirati, pa njihovo ograničavanje na točno određene datume više nije realno. |
| --- | --- |

—

završni datum za stavljanje proizvoda na tržište: premješten s 31. svibnja na 30. lipnja jer su tijekom godina razvijene moderne metode čuvanja koje omogućuju dulje skladištenje proizvoda bez narušavanja kvalitete. Osim toga, ponuda se zbog tržišnih zahtjeva ne može koncentrirati unutar kratkog razdoblja. Konkretni datumi za stavljanje svake sorte na tržište povezani su sa sezonskim vremenskim uvjetima, koji mogu jako varirati, pa njihovo ograničavanje na točno određene datume više nije realno.

| — | Odlomak:

  „Spremnik mora biti označen riječima „Pera Mantovana”, i to slovima iste veličine, nakon kojih slijede „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” i naziv kultivara. Ime, naziv poduzeća i adresa pakiratelja, ali i izvorna bruto masa, moraju se nalaziti u istom vidnom polju.”

  i sljedeća rečenica iz točke 5. podtočke (h) sažetka:

  „Kada se stavlja u promet, proizvod mora biti označen riječima „Pera Mantovana”, nakon kojih slijede „Indicazione Geografica Protetta” („zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”) i bilo koja oznaka.”

  mijenjaju se kako slijedi:

  „Oznake „Pera Mantovana” i „Indicazione Geografica Protetta” („zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”) ili njezina pokrata „IGP” („ZOZP”) moraju biti otisnute na prednjoj strani ili unutar pakiranja ili spremnika jasnim i čitljivim tiskanim slovima iste veličine.
  Ime, žig ili naziv poduzeća i adresa pakiratelja te naziv kultivara isto tako mogu biti navedeni u istom vidnom polju.”

  Utvrđen je položaj oznaka „Pera Mantovana” i „Indicazione Geografica Protetta” („zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”) na pakiranju. Navođenje kultivara, žiga ili naziva poduzeća i adrese pakiratelja na pakiranju sada je prepušteno slobodnom izboru, a zahtjev za navođenje izvorne bruto mase briše se jer to nije tipična značajka i nije obvezna za tu vrstu proizvoda.
  Predložena izmjena odnosi se na točku 3.6. jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

Odlomak:

„Spremnik mora biti označen riječima „Pera Mantovana”, i to slovima iste veličine, nakon kojih slijede „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” i naziv kultivara. Ime, naziv poduzeća i adresa pakiratelja, ali i izvorna bruto masa, moraju se nalaziti u istom vidnom polju.”

i sljedeća rečenica iz točke 5. podtočke (h) sažetka:

„Kada se stavlja u promet, proizvod mora biti označen riječima „Pera Mantovana”, nakon kojih slijede „Indicazione Geografica Protetta” („zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”) i bilo koja oznaka.”

mijenjaju se kako slijedi:

„Oznake „Pera Mantovana” i „Indicazione Geografica Protetta” („zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”) ili njezina pokrata „IGP” („ZOZP”) moraju biti otisnute na prednjoj strani ili unutar pakiranja ili spremnika jasnim i čitljivim tiskanim slovima iste veličine.

Ime, žig ili naziv poduzeća i adresa pakiratelja te naziv kultivara isto tako mogu biti navedeni u istom vidnom polju.”

Utvrđen je položaj oznaka „Pera Mantovana” i „Indicazione Geografica Protetta” („zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”) na pakiranju. Navođenje kultivara, žiga ili naziva poduzeća i adrese pakiratelja na pakiranju sada je prepušteno slobodnom izboru, a zahtjev za navođenje izvorne bruto mase briše se jer to nije tipična značajka i nije obvezna za tu vrstu proizvoda.

Predložena izmjena odnosi se na točku 3.6. jedinstvenog dokumenta.

| — | Članku se dodaje sljedeći odlomak:

  „Ako se proizvod u rasutom stanju prodaje krajnjem potrošaču iz pakiranja ili sanduka koji su zapečaćeni ili sadržavaju voće s naljepnicama, mora biti smješten u posebne pretince ili spremnike na kojima su na vidljiv način navedene iste informacije koje se moraju nalaziti na pakiranju u skladu sa specifikacijom proizvoda ili informacije koje se prikazuju na pakiranju koje sadržava pojedinačne plodove koji će se prodavati u rasutom stanju.”

  Ti se podaci dodaju kako bi se regulirala prodaja proizvoda u rasutom stanju iz pakiranja ili sanduka koji su zapečaćeni ili sadržavaju voće s naljepnicama, što je uobičajeno na prodajnim mjestima, kako bi se osiguralo da se potrošaču daju sve potrebne informacije za prepoznavanje ZOZP-a „Pera Mantovana”.
  Izmjena se odnosi na točku 3.6. jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

Članku se dodaje sljedeći odlomak:

„Ako se proizvod u rasutom stanju prodaje krajnjem potrošaču iz pakiranja ili sanduka koji su zapečaćeni ili sadržavaju voće s naljepnicama, mora biti smješten u posebne pretince ili spremnike na kojima su na vidljiv način navedene iste informacije koje se moraju nalaziti na pakiranju u skladu sa specifikacijom proizvoda ili informacije koje se prikazuju na pakiranju koje sadržava pojedinačne plodove koji će se prodavati u rasutom stanju.”

Ti se podaci dodaju kako bi se regulirala prodaja proizvoda u rasutom stanju iz pakiranja ili sanduka koji su zapečaćeni ili sadržavaju voće s naljepnicama, što je uobičajeno na prodajnim mjestima, kako bi se osiguralo da se potrošaču daju sve potrebne informacije za prepoznavanje ZOZP-a „Pera Mantovana”.

Izmjena se odnosi na točku 3.6. jedinstvenog dokumenta.

| — | Odlomak:

  „Na zahtjev predmetnih proizvođača može se upotrijebiti grafički simbol. Taj simbol odgovara grafičkom prikazu, uključujući sve referentne boje figurativnog ili posebnog i nedvosmislenog logotipa, koji se mora uvijek upotrebljavati uz oznaku zemljopisnog podrijetla.”

  briše se i zamjenjuje sljedećim tekstom:

  „Oznaka je naljepnica koja je dovoljno velika da osigura znatnu vidljivost. Ima oblik koncentrične elipse koja je iznutra žuta (žuta p 102 c), a izvana crvena (Pantone p485) i sadržava riječi „Pera Mantovana” i „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” ili pokratu „ZOZP”, koje su otisnute bijelim velikim slovima, fontom ITC Avant Garde Gothic.
  Moguća je upotreba izraza koji se odnose na poduzeća, imena, nazive poduzeća, privatne žigove i konzorcije kojima se ne nastoji promovirati proizvod i za koje nije vjerojatno da bi kupca doveli u zabludu. Ti se izrazi navode u žutom unutrašnjem dijelu etikete, pakiranja ili naljepnice, slovima koja su iste veličine ili manja od onih upotrijebljenih za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla.”

  Taj se odlomak zamjenjuje preciznijim odredbama koje su u skladu s prijašnjim izmjenama koje se odnose na oznaku, čiji su grafički elementi i veličina definirani kako bi se osigurala vidljivost i znatna prepoznatljivost proizvoda.
  Nadalje, predložena je upotreba izraza koji se odnose na poduzeća, imena, nazive poduzeća, privatne žigove i konzorcije kojima se ne nastoji promovirati proizvod i za koje nije vjerojatno da bi kupca doveli u zabludu. Ti se izrazi navode u žutom unutrašnjem dijelu etikete, pakiranja ili naljepnice, slovima koja su iste veličine ili manja od onih upotrijebljenih za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla. |
| --- | --- |

—

Odlomak:

„Na zahtjev predmetnih proizvođača može se upotrijebiti grafički simbol. Taj simbol odgovara grafičkom prikazu, uključujući sve referentne boje figurativnog ili posebnog i nedvosmislenog logotipa, koji se mora uvijek upotrebljavati uz oznaku zemljopisnog podrijetla.”

briše se i zamjenjuje sljedećim tekstom:

„Oznaka je naljepnica koja je dovoljno velika da osigura znatnu vidljivost. Ima oblik koncentrične elipse koja je iznutra žuta (žuta p 102 c), a izvana crvena (Pantone p485) i sadržava riječi „Pera Mantovana” i „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” ili pokratu „ZOZP”, koje su otisnute bijelim velikim slovima, fontom ITC Avant Garde Gothic.

Moguća je upotreba izraza koji se odnose na poduzeća, imena, nazive poduzeća, privatne žigove i konzorcije kojima se ne nastoji promovirati proizvod i za koje nije vjerojatno da bi kupca doveli u zabludu. Ti se izrazi navode u žutom unutrašnjem dijelu etikete, pakiranja ili naljepnice, slovima koja su iste veličine ili manja od onih upotrijebljenih za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla.”

Taj se odlomak zamjenjuje preciznijim odredbama koje su u skladu s prijašnjim izmjenama koje se odnose na oznaku, čiji su grafički elementi i veličina definirani kako bi se osigurala vidljivost i znatna prepoznatljivost proizvoda.

Nadalje, predložena je upotreba izraza koji se odnose na poduzeća, imena, nazive poduzeća, privatne žigove i konzorcije kojima se ne nastoji promovirati proizvod i za koje nije vjerojatno da bi kupca doveli u zabludu. Ti se izrazi navode u žutom unutrašnjem dijelu etikete, pakiranja ili naljepnice, slovima koja su iste veličine ili manja od onih upotrijebljenih za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla.

| — | Briše se sljedeća rečenica:

  „Na serijama namijenjenima izvozu moraju se nalaziti i riječi „proizvedeno u Italiji”.”

  Predloženo je brisanje informacije „proizvedeno u Italiji” jer je već predviđena važećim zakonodavstvom. |
| --- | --- |

—

Briše se sljedeća rečenica:

„Na serijama namijenjenima izvozu moraju se nalaziti i riječi „proizvedeno u Italiji”.”

Predloženo je brisanje informacije „proizvedeno u Italiji” jer je već predviđena važećim zakonodavstvom.

Oznaka

Oznaka

Kako bi proizvod bio prepoznatljiviji, smatralo se primjerenim uvrstiti sliku oznake u specifikaciju proizvoda i točku 3.6. jedinstvenog dokumenta.

Image 2

Nadzorno tijelo

Nadzorno tijelo

U skladu s člankom 7. izmijenjene specifikacije proizvoda ponovno je dodano upućivanje na nadzorno tijelo, koje glasi:

„Provjera usklađenosti sa specifikacijom proizvoda provodi se u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Za praćenje ZOZP-a „Pera Mantovana” odabrano je sljedeće nadzorno tijelo: CSQA Certificazioni srl – Via S. Gaetano, 74 – 36016 Thiene (VI) – Italija, Tel. +39 0445313011, faks +39 0445313070 –csqa@csqa.it.”

Time se specifikacija proizvoda prilagođava odredbama iz članka 7. točke (g) Uredbe (EU) br. 1151/2012.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„PERA MANTOVANA”

„PERA MANTOVANA”

EU br.: PGI-IT-01533-AM01 – 19.7.2018.

EU br.: PGI-IT-01533-AM01 – 19.7.2018.

ZOZP (X) ZOI ( )

ZOZP (X) ZOI ( )

1.   Naziv [ZOI-ja ili ZOZP-a]

Naziv [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Pera Mantovana”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u svježem ili prerađenom obliku

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Oznaka „Pera Mantovana” odnosi se isključivo na voće koje pripada sljedećim kultivarima kruške: Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Williams, Carmen i Santa Maria.

„Kada se stavlja u promet, „Pera Mantovana” mora imati sljedeće značajke:

Abate Fetel

Abate Fetel

Kožica: svijetla zelenkasto-žuta, koja prelazi u crvenkastu oko udubljenja čaške i peteljke

Oblik: tikvasti oblik, prilično izdužen

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 5,5/0,5 kg/cm2.

2

Conference

Conference

Kožica: zelenkasto-žuta sa širokim crvenkastim prstenom oko udubljenja čaške koji često prelazi i na donju trećinu ploda

Oblik: kruškolik, često simetričan

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 5,5/0,5 kg/cm2.

2

Decana del Comizio

Decana del Comizio

Kožica: glatka, svijetla zelenkasto-žuta, često s ružičastim nijansama zbog sunca, tek ponegdje prošarana crvenkastom

Oblik: oblik turbine

Veličina: najmanji promjer 70 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 4,5/0,5 kg/cm2.

2

Kaiser

Kaiser

Kožica: hrapava, potpuno crvenkasta

Oblik: tikvasti/kruškoliki

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

Williams i Max Red Bartlett

Williams i Max Red Bartlett

Kožica: glatka s osnovnom žutom bojom, više ili manje prekrivena

ružičastom ili jarko crvenom, katkad prugasta

Oblik: oblik kratke dunje ili kruškoliki oblik

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 7,0/0,5 kg/cm2.

2

Santa Maria

Santa Maria

Kožica: glatka s osnovnom zelenkasto-žutom bojom

Oblik: kruškolik ili krnj kruškolik

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

Carmen

Carmen

Kožica: zelena s ružičastim dijelovima

Oblik: tikvasti oblik, prilično izdužen

Veličina: najmanji promjer 60 mm

Najmanji sadržaj šećera: 11 stupnjeva Brixa

Najveća čvrstoća: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze uzgoja i berbe moraju se provesti na određenom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Kada se stavlja na tržište, proizvod „Pera Mantovana” mora se pakirati tako da se omogući pričvršćivanje posebne oznake na 50 % pojedinačnih plodova u pakiranju, ili izravno na pakiranje ako je zapečaćeno, s riječima „Pera Mantovana” i „Indicazione Geografica Protetta” („zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”) ili pokrate „IGP” („ZOZP”).

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Oznake „Pera Mantovana” i „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” ili njezina pokrata „ZOZP” moraju biti otisnute na prednjoj strani ili unutar pakiranja ili spremnika jasnim i čitljivim tiskanim slovima iste veličine.

Ime, žig ili tvrtka i adresa pakiratelja te naziv kultivara isto tako mogu biti navedeni u istom vidnom polju.

Ako se proizvod u rasutom stanju prodaje krajnjem potrošaču iz pakiranja ili sanduka koji su zapečaćeni ili sadržavaju voće s naljepnicama, mora biti smješten u posebne pretince ili spremnike na kojima su na vidljiv način navedene iste informacije koje se moraju nalaziti na pakiranju ili informacije koje se prikazuju na pakiranju koje sadržava pojedinačne plodove koji će se prodavati u rasutom stanju.

Oznaka izgleda ovako:

Image 3

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje, poznato i kao Oltrepò Mantovano, uključuje dio područja pokrajine Mantove pogodan za uzgoj krušaka, a obuhvaća sljedeće općine: Sabbioneta, Commessaggio, Viadana, Pomponesco, Dosolo, Gazzuolo, Suzzara, Borgo Virgilio, Motteggiana, Bagnolo San Vito, Sustinente, Gonzaga, Pegognaga, Moglia, San Benedetto Po, Quistello, Quingentole, San Giacomo delle Segnate, San Giovanni del Dosso, Schivenoglia, Borgo Mantovano, Ostiglia, Serravalle a Po, Poggio Rusco, Magnacavallo, Borgocarbonara i Sermide e Felonica.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zahtjev za registraciju temelji se na kvaliteti proizvoda „Pera Mantovana”, koja je rezultat prirodnih čimbenika.

Postoji bliska povezanost između područja Oltrepò Mantovano i značajki povijesne lokalne proizvodnje krušaka.

Na području koje je tradicionalno poznato kao Oltrepò Mantovano mogu se pronaći neki od najstarijih i najzanimljivijih dokaza uzgoja kvalitetnih krušaka.

Na tom području prevladava velika aluvijalna ravnica na kojoj su se s vremenom sjedinile naslage iz različitih slivnih područja. Time se zemljište znatno obogatilo mineralima i postalo je plodno, što omogućuje proizvodnju krušaka odlične kvalitete.

Kruške se na tom području mogu uzgajati bez primjene „prisilnih” metoda koje su posljednjih godina uvedene u poljoprivredu zahvaljujući tehnološkim inovacijama, a na odgovarajući se način iskorištavaju i prirodni uvjeti na predmetnom području, koji se znatno razlikuju od onih na susjednim područjima.

Brojne znanstvene studije svjedoče o iznimnoj prikladnosti tog područja za proizvodnju krušaka i potvrđuju izuzetnu plodnost zemljišta na kojem se uzgaja „Pera Mantovana”.

Poljoprivrednici već stotinama godina uzgajaju stabla kruške na tom području.

Kruške su stoljećima bile dragocjeno voće koje je uglavnom bilo ograničeno na „broli” (povrtnjake) plemićkih dvorova.

Uzgoj krušaka doživio je veliki zamah u 20. stoljeću zahvaljujući poboljšanjima u strukturi tržišta, prijevozu i skladišnim prostorima, što je dovelo do unapređenja kvantitete i kvalitete.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Ministarstvo je pokrenulo nacionalni postupak podnošenja prigovora objavom prijedloga za priznavanje proizvoda „Pera Mantovana” kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u Službenom listu Talijanske Republike br. 114 od 18. svibnja 2018.

Cjelokupan tekst specifikacije proizvoda dostupan je na sljedećim stranicama:http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” („Kvaliteta”) (u gornjem desnom kutu zaslona) i zatim na „Prodotti DOP IGP STG” („Proizvodi ZOI ZOZP ZTS”) (na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji”).

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 19.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 93/54

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene
  specifikacije proizvoda za naziv u sektoru
  vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 93/08)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Drôme”

PGI-FR-A1121-AM02

Datum obavijesti: 14. prosinca 2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Organoleptički opis vina

Organoleptički opis proizvoda pojašnjen je u pogledu točaka koje se odnose na boju vina: „Crna vina mogu se piti mlada i svježa. Boja im je intenzivna, od malinasto crvene do granatno crvene.

Ružičasta vina imaju dobru ravnotežu koja omogućuje očuvanje njihove voćnosti. Paleta boja kreće se od losos sive slabog intenziteta do intenzivnijih ružičastih boja s primjesom ljubičaste.

Kad je riječ o bijelim vinima čija boja može biti od blijedožute sa zelenim odsjajem do žute sa zlatnim odsjajem, ona su suha, svježa i profinjena te imaju cvjetne note. ”

2.   Zemljopisno područje i područje u neposrednoj blizini

Sastav zemljopisnog područja i sastav područja u neposrednoj blizini prepisani su na popis općina u skladu sa zemljopisnim šifrarnikom iz 2020. koji čini nacionalnu referencu i u kojemu se navode općine po departmanima. Taj prijepis popisa općina formalna je izmjena koja ne dovodi do promjene zemljopisnog područja ni područja u neposrednoj blizini.

3.   Sorte vinove loze

Definirane sorte vinove loze za proizvodnju vina sa ZOZP-om „Drôme” dopunjene su sa sljedećih deset sorti: artaban N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, solaris B, soreli B, souvignier gris, vidoc N i voltis B.

Za te se sorte smatra da su otporne na sušu i kriptogamne bolesti. Potrebna im je manja količina sredstava za zaštitu bilja, a odgovaraju sortama koje se upotrebljavaju za proizvodnju ZOZP-a, i to na razini fizioloških i enoloških sposobnosti. Ne mijenjaju svojstva vina sa ZOZP-om.

4.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Pokazatelj uzročne povezanosti koji se temelji na međudjelovanju posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda dodatno je potkrijepljen dodavanjem sljedeće rečenice:

„Posebna mezoklima koja predstavlja prijelaz između jake sredozemne klime i polukontinentalne klime pogodna je za sadnju sorti ZOZP-a na česticama na brežuljcima ili podnožjima brežuljaka s vrlo propusnim tlom koje se brzo zagrijava. Zbog te je sinergije moguće očuvati primarne arome grožđa i proizvesti svježa vina s obilježjima voćnih ili cvjetnih nota. ”

5.   Glavne točke specifikacije koje se kontroliraju

Mijenja se popis glavnih točaka koje treba kontrolirati i metoda njihove procjene kako bi se pojasnilo da, u slučaju nepravilnosti istaknutih tijekom unutarnje kontrole, organoleptičko ispitivanje vina u rinfuzi i pakiranih vina provodi tijelo za zaštitu i upravljanje. To je u skladu s odredbama predviđenima planom kontrole.

6.   Tijelo nadležno za kontrolu

Poglavlje III. specifikacije zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Drôme” dopunjeno je podacima Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu, koje je tijelo nadležno za kontrolu. Nadzorno tijelo CERTIPAQ provodi nadzor za račun INAO-a.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Drôme

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOZP – Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

Mirna crna, ružičasta i bijela vina

Kad je riječ o mirnim vinima, (najmanja i najveća) ukupna alkoholna jakost, ukupna kiselost, sadržaj hlapljivih kiselina i ukupni sadržaj sumporova dioksida propisani su zakonodavstvom Zajednice.

Crna vina mogu se piti mlada i svježa. Boja im je intenzivna, od malinasto crvene do granatno crvene.

Ružičasta vina imaju dobru ravnotežu koja omogućuje očuvanje njihove voćnosti. Paleta boja kreće se od losos sive slabog intenziteta do intenzivnijih ružičastih boja s primjesom ljubičaste.

Kad je riječ o bijelim vinima čija boja može biti od blijedožute sa zelenim odsjajem do žute sa zlatnim odsjajem, ona su suha, svježa i profinjena te imaju cvjetne note.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

9

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Kvalitetna crna, ružičasta i bijela pjenušava vina

Kad je riječ o kvalitetnim pjenušavim vinima, (najmanja i najveća) stvarna alkoholna jakost, ukupna alkoholna jakost, ukupna kiselost, sadržaj hlapljivih kiselina, ukupni sadržaj sumporova dioksida i sadržaj ugljikova dioksida propisani su zakonodavstvom Zajednice.

Kvalitetna pjenušava vina ugodno su svježa i imaju voćne arome.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Enološki postupci

(a)   Posebni enološki postupci

Poseban enološki postupak

U pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini Zajednice i u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

(b)   Najveći prinosi

120 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj mirnih vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Drôme” provode se na cijelom području departmana Drôme u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom iz 2020.

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj kvalitetnih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Drôme” provode se u departmanu Drôme, isključujući područje sljedećih općina:

Aix-en-Diois, Aouste-sur-Sye, Aubenasson, Aurel, Barsac, Barnave, Beaufort-sur-Gervanne, Châtillon-en-Diois, Die, Espenel, Laval-d'Aix, Luc-en-Diois, Menglon, Mirabel-et-Blacons, Molière-Glandaz, Montclar-sur-Gervanne, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Piegros-la-Clastre, Ponet-et-Saint-Auban, Pontaix, Poyols, Recoubeau-Jansac, Saillans, Saint-Benoît-en-Diois, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Sainte-Croix, Suze-sur-Crest, Vercheny i Véronne.

7.   Glavne sorte vinove loze

Abouriou B

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrufiac B – Arrufiat

Artaban N

Aubin B

Aubun N – Murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu Gentile B

Blanc Dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Brachet N – Braquet

Brun Fourca N

Brun argenté N – Vaccarèse

Béclan N – Petit Béclan

Béquignol N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colobel N

Colombard B

Colombaud B – Bouteillan

Corbeau N – Douce noire

Cot N – Malbec

Couderc noir N

Counoise N

Courbu B – Gros Courbu

Courbu noir N

Couston N

Crouchen B – Cruchen

César N

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Etraire de la Dui N

Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Feunate N

Floreal B

Florental N

Folignan B

Folle blanche B

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Garonnet N

Gascon N

Genovèse B

Gewurztraminer Rs

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N – Grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros Manseng B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – Dame noire

Landal N

Lauzet B

Len de l'El B – Loin de l'Oeil

Liliorila B

Listan B – Palomino

Lledoner pelut N

Léon Millot N

Macabeu B – Macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Maréchal Foch N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier Saint-François B – Gros Meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – Monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N – Morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

Muscat cendré B – Muscat, Moscato

Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nielluccio N – Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B – Araignan

Pineau d'Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de Brunel N

Plant droit N – Espanenc

Plantet N

Portan N

Portugais bleu N

Poulsard N – Ploussard

Prior N

Prunelard N

Raffiat de Moncade B

Ravat blanc B

Rayon d'or B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N – Aspiran noir

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

Rivairenc gris G – Aspiran gris

Romorantin B – Danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d'Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Seyval B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Valérien B

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

Voltis B

8.   Opis povezanosti

Posebnost zemljopisnog područja i posebnost proizvoda

Područje zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Drôme”, koje se nalazi u departmanu Drôme u regiji Rhône-Alpes, raznolike je geografije s planinskim reljefom na gotovo dvije trećine njegove površine. Smješteno je na osi rijeke Rhône, na njezinoj lijevoj obali, te se prostire na gotovo 135 km od sjevera prema jugu i na stotinjak kilometara od istoka prema zapadu.

Poljoprivreda je osnovna djelatnost u departmanu Drôme, a obilježava je raznolika proizvodnja. Temelji se na obiteljskim gospodarstvima (prosječne veličine od 31 ha) koja su se unaprijedila zahvaljujući toj diversifikaciji: uzgoj drveća, mješovita poljoprivreda, uzgoj sjemenja, maslinici, uzgoj lavande i začinskog bilja itd. Međutim, određene vrste proizvodnje kao što je vinogradarstvo prisutne su na gotovo cijelom području, konkretnije na brežuljcima i u njihovim podnožjima.

U departmanu Drôme nalaze se šljunčana, glinovito-vapnenačka tla i šljunčane naslage (na padinama i reljefima) koji vinovoj lozi omogućuju redovitu opskrbu vodom, kao i to da se tijekom noći otpušta toplina koja se skladištila tijekom dana. Isto tako ima praporastih i pjeskovitih tla koja pak omogućuju kontrastniju opskrbu vodom. Ta velika raznolikost tla objašnjava diversifikaciju izbora sorti vinove loze.

Klima departmana Drôme na sjeveru je kontinentalna, a na jugu grada Valence postepeno postaje sredozemna. Dvije istočne trećine departmana obilježava planinski utjecaj, osobito iznad 600 do 700 m nadmorske visine. Taj se utjecaj odražava u raznolikosti lokalnih klima.

Količina padalina prilično je velika, uključujući na sredozemnom području. Kiše su na sjeveru departmana prilično dobro raspoređene tijekom 12 mjeseci u godini, ali na jesen postaju obilnije, dok ih je prema jugu ljeti sve manje i manje. Postoje dvije glavne vrste vjetra: mistral (sjeverni vjetar) i marin (južni vjetar). Mistral suši zrak, dok marin dovodi vlažan zrak umjerene topline sa Sredozemnog mora. Ti vjetrovi, koji nastaju zbog razlike u atmosferskom tlaku između sjevera i juga regije, mogu biti snažni osobito u dolini rijeke Rhône, ali su korisni i potrebni za razvoj vinove loze.

Raznolikosti tla i klime departmana Drôme odgovara velika raznolikost sorti, iako se najviše proizvode crna vina (otprilike polovica ukupne količine).

Na sjevernom dijelu departmana, koji je pod utjecajem proizvodnje zaštićene kontroliranom oznakom izvornosti „Crozes-Hermitage”, najčešće prevladavaju monosorte: crna i ružičasta vina uglavnom se proizvode od sorti syrah N i gamay N, a bijela vina od sorti marsanne B, roussanne B i viognier B.

Suprotno tomu, na južnom i istočnom dijelu departmana brojni klimatski i geološki utjecaji pogoduju uzgoju brojnih različitih sorti. Crna i ružičasta vina proizvode se od sorti grenache N, merlot N, syrah N, cabernet-sauvignon N, gamay N, cinsault N ili carignan N, čak i sorti marselan N i caladoc N kako bi se prilagodila sredozemnoj klimi. Bijela vina proizvode se od sorti chardonnay B, aligoté B i viognier B.

Uzročna povezanost posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda

Posebna mezoklima koja predstavlja prijelaz između jake sredozemne klime i polukontinentalne klime pogodna je za sadnju sorti ZOZP-a na česticama na brežuljcima ili podnožjima brežuljaka s vrlo propusnim tlom koje se brzo zagrijava. Zbog te je sinergije moguće očuvati primarne arome grožđa i proizvesti svježa vina s obilježjima voćnih ili cvjetnih nota.

Arheološka nalazišta, osobito pronalazak amfora, dokaz su toga da je vinogradarstvo utjecalo na krajolik departmana Drôme od 2. stoljeća poslije Krista.

„Galsko vino” doline rijeke Rhône bilo je iznimno cijenjeno na rimskim stolovima. Šume su tada bile iskrčene te se na brežuljcima sadila vinova loza kako bi se ta regija učinila jednom od najljepših u Galiji.

S vremenom je heterogenost departmana Drôme iziskivala raznolikost znanja, umijeća i sorti i posebno neprekidnu prilagodbu kako bi se poboljšali nasadi vinograda u tom okruženju i istodobno poštovala njihova biološka raznolikost.

Spoj polukontinentalnih i sredozemnih klimatskih utjecaja pogoduje proizvodnji uravnoteženih vina s aromatskim izražajem i svježinom koja je tipična za mirna vina i kvalitetna pjenušava vina ZOZP-a „Drôme”.

Uzgoj vinove loze na području zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Drôme” dodatno je potkrijepljen dugoročnim postojanjem proizvodnje loznih podloga i sadnica vinove loze.

Tako je, od općine Tain l'Hermitage na samom jugu departmana preko regije Dios ili ravnice Montélimar, uzgoj vinove loze ukorijenjen u kulturne običaje i navike ruralnih područja. Uostalom, proizvodnja vina druga je proizvodna djelatnost u departmanu Drôme nakon uzgoja drveća.

Količine koje se godišnje stavljaju na tržište kao ZOZP „Drôme” iznose blizu 35 000 hl te proizlaze iz gospodarske djelatnosti 100 vinogradarskih ustanova, od čega su 63 privatna vinska podruma.

Sve veća sinergija između proizvodnje vina i njegove izravne prodaje u podrumu, lokalne gastronomije, brojnih proslava i ruralnog turizma s, među ostalim, vinskim cestama, omogućuje da vina ZOZP-a „Drôme” razviju svoju jedinstvenost. Tržnice vina kao što je „Salon des vins de Tain l’Hermitage” („Salon vina Tain l’Hermitage”) i najnovija objava turističkog vodiča kao što je „Promenade Gourmande dans la Drôme” („Gurmanska šetnja departmanom Drôme”) događaji su koji pridonose ugledu vina ZOZP-a „Drôme” kod lokalnih potrošača.

Na nacionalnoj razini, na vina ZOZP-a „Drôme” upućuje se u vodiču za vina Hachette te ona redovito osvajaju medalje na Općem poljoprivrednom natjecanju u Parizu.

Sva ta dinamičnost pridonosi razvoju ugleda vina ZOZP-a „Drôme” na lokalnoj i nacionalnoj razini.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Označivanje

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Ako je izraz „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” zamijenjen tradicionalnim izrazom „Vin de Pays”, na etiketi se navodi logotip ZOZP-a Europske unije.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Drôme” može se dopuniti nazivima sljedećih manjih zemljopisnih jedinica:

| | „Comté de Grignan”, |
| --- | --- |

„Comté de Grignan”,

| | „Coteaux de Montélimar”. |
| --- | --- |

„Coteaux de Montélimar”.

Vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Drôme” koja je dopunjena nazivom zemljopisne jedinice „Comté de Grignan” ili „Coteaux de Montélimar” i nazivom jedne ili više sorti proizvode se od sorti koje su razvrstane kao sorte vinove loze navedene na sljedećem popisu:

alicante henri bouschet N, aligoté B, aramon N, artaban N, arinarnoa N, aubun N, barbaroux Rs, bourboulenc B, cabernet franc N, cabernet-sauvignon N, caladoc N, carignan blanc B, carignan N, chardonnay B, chasan B, chenanson N, chenin B, cinsaut N, clairette B, clairette rose Rs, colombard B, cot N, counoise N, egiodola N, floréal B, gamay N, ganson N, grenache blanc B, grenache gris G, grenache N, gros manseng B, macabeu B, marsanne B, marselan N, merlot N, mourvèdre N, muscardin N, monarch N, muscaris B, muscat à petits grains B, muscat à petits grains Rg, muscat d’Alexandrie B, muscat de Hambourg N, nielluccio N, petit manseng B, petit verdot N, pinot gris G, pinot noir N, piquepoul blanc B, piquepoul gris G, piquepoul noir N, portan N, prior N, rosé du var Rs, roussanne B, sauvignon B, sauvignon gris G, sciaccarello N, semillon B, solaris B, soreli B, souvignier gris, syrah N, tannat N, tempranillo N, terret gris G, terret noir N, tibouren N, ugni blanc B, vermentino B, viognier B., vidoc N i voltis B.

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i razvoja vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Drôme”, neovisno o tome je li upotpunjeno nazivom neke od manjih zemljopisnih jedinica iz točke 2., čine susjedni okruzi zemljopisnog područja, odnosno sljedeće općine koje su raspodijeljene po departmanima u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom iz 2020.:

Departman Alpes-de-Haute-Provence (04):

(87 općina)

Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Château-Arnoux-Saint-Auban, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, L'Escale, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Ganagobie, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mallefougasse-Augès, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, La Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Peyruis, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousse, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l'Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Tulle, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire, Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve, Volonne i Volx.

Departman Hautes-Alpes (05):

(126 općina)

Ancelle, Aspremont, Aspres-lès-Corps, Aspres-sur-Buëch, Aubessagne, Avançon, Baratier, Barcillonnette, Barret-sur-Méouge, La Bâtie-Montsaléon, La Bâtie Neuve, La Bâtie-Vieille, La Beaume, Le Bersac, Bréziers, Buissard, Chabestan, Chabottes, Champoléon, Chanousse, La Chapelle-en-Valgaudémar, Châteauneuf-d'Oze, Châteauroux-les-Alpes, Châteauvieux, Chorges, Crévoux, Crots, Dévoluy, Embrun, Éourres, L'Épine, Esparron, Espinasses, Étoile-Saint-Cyrice, La Fare-en-Champsaur, La Faurie, Forest-Saint-Julien, Fouillouse, La Freissinouse, Furmeyer, Gap, Garde-Colombe, Le Glaizil, La Haute-Beaume, Jarjayes, Laragne-Montéglin, Lardier-et-Valença, Laye, Lazer, Lettret, Manteyer, Méreuil, Monêtier-Allemont, Montbrand, Montclus, Montgardin, Montjay, Montmaur, Montrond, La Motte-en-Champsaur, Moydans, Neffes, Nossage-et-Bénévent, Le Noyer, Orcières, Orpierre, Les Orres, Oze, Pelleautier, La Piarre, Le Poët, Poligny, Prunières, Puy-Saint-Eusèbe, Puy-Sanières, Rabou, Rambaud, Réallon, Remollon, Ribeyret, La Roche-des-Arnauds, Rochebrune, La Rochette, Rosans, Rousset, Saint-André-d'Embrun, Saint-André-de-Rosans, Saint-Apollinaire, Saint-Auban-d'Oze, Saint-Bonnet-en-Champsaur, Saint-Étienne-le-Laus, Saint-Firmin, Saint-Jacques-en-Valgodemard, Saint-Jean-Saint-Nicolas, Saint-Julien-en-Beauchêne, Saint-Julien-en-Champsaur, Saint-Laurent-du-Cros, Saint-Léger-les-Mélèzes, Saint-Maurice-en-Valgodemard, Saint-Michel-de-Chaillol, Saint-Pierre-Avez, Saint-Pierre-d'Argençon, Saint-Sauveur, Sainte-Colombe, Le Saix, Saléon, Salérans, La Saulce, Le Sauze-du-Lac, Savines-le-Lac, Savournon, Serres, Sigottier, Sigoyer, Sorbiers, Tallard, Théus, Trescléoux, Upaix, Val Buëch-Méouge, Valdoule, Valserres, Ventavon, Veynes, Villar-Loubière i Vitrolles.

Departman Ardèche (07):

(189 općina)

Accons, Ajoux, Alba-la-Romaine, Albon-d'Ardèche, Alboussière, Alissas, Andance, Annonay, Arcens, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Aubignas, Baix, Beauchastel, Beauvène, Belsentes, Bidon, Boffres, Bogy, Borée, Boucieu-le-Roi, Boulieu-lès-Annonay, Bourg-Saint-Andéol, Bozas, Brossainc, Chalencon, Le Chambon, Champagne, Champis, Chanéac, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Châteauneuf-de-Vernoux, Cheminas, Le Cheylard, Chomérac, Colombier-le-Cardinal, Colombier-le-Jeune, Colombier-le-Vieux, Cornas, Coux, Le Crestet, Creysseilles, Cruas, Davézieux, Désaignes, Devesset, Dornas, Dunière-sur-Eyrieux, Eclassan, Empurany, Étables, Félines, Flaviac, Freyssenet, Gilhac-et-Bruzac, Gilhoc-sur-Ormèze, Gluiras, Glun, Gourdon, Gras, Guilherand-Granges, Issamoulenc, Jaunac, Labatie-d'Andaure, Lachapelle-sous-Chanéac, Lafarre, Lalouvesc, Lamastre, Larnas, Lemps, Limony, Lyas, Marcols-les-Eaux, Mariac, Mars, Mauves, Meysse, Monestier, Nozières, Les Ollières-sur-Eyrieux, Ozon, Pailharès, Peaugres, Peyraud, Plats, Pourchères, Le Pouzin, Pranles, Préaux, Privas, Quintenas, Rochemaure, Rochepaule, Rochessauve, La Rochette, Roiffieux, Rompon, Saint-Agrève, Saint-Alban-d'Ay, Saint-Andéol-de-Fourchades, Saint-André-en-Vivarais, Saint-Apollinaire-de-Rias, Saint-Barthélemy-Grozon, Saint-Barthélemy-le-Meil, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Basile, Saint-Bauzile, Saint-Christol, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cierge-sous-le-Cheylard, Saint-Clair, Saint-Clément, Saint-Cyr, Saint-Désirat, Saint-Étienne-de-Serre, Saint-Étienne-de-Valoux, Saint-Félicien, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-Lachamp, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Jacques-d'Atticieux, Saint-Jean-Chambre, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Jean-Roure, Saint-Jeure-d'Andaure, Saint-Jeure-d'Ay, Saint-Julien d’Intres, Saint-Julien-du-Gua, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Julien-le-Roux, Saint-Julien-Vocance, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Marcel-d'Ardèche, Saint-Marcel-lès-Annonay, Saint-Martial, Saint-Martin-d'Ardèche, Saint-Martin-de-Valamas, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-en-Chalencon, Saint-Michel-d'Aurance, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Péray, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-sur-Doux, Saint-Pierreville, Saint-Priest, Saint-Prix, Saint-Remèze, Saint-Romain-d'Ay, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sauveur-de-Montagut, Saint-Sylvestre, Saint-Symphorien-de-Mahun, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Sarras, Satillieu, Savas, Sceautres, Sécheras, Serrières, Silhac, Soyons, Talencieux, Le Teil, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Valvignères, Vanosc, Vaudevant, Vernosc-lès-Annonay, Vernoux-en-Vivarais, Veyras, Villevocance, Vinzieux, Vion, Viviers, Vocance i La Voulte-sur-Rhône.

Departman Isère (08):

(383 općine)

Les Adrets, Agnin, L'Albenc, Allemond, Allevard, Ambel, Anjou, Anthon, Artas, Assieu, Auberives-en-Royans, Auberives-sur-Varèze, Auris, Autrans-Méaudre en Vercors Avignonet, Barraux, Beaucroissant, Beaufin, Beaufort, Beaulieu, Beaurepaire, Beauvoir-de-Marc, Beauvoir-en-Royans, Bellegarde-Poussieu, Bernin, Besse, Bessins, Biviers, Bossieu, Bougé-Chambalud, Le Bourg-d'Oisans, Bressieux, Bresson, Brézins, Brié-et-Angonnes, Brion, La Buisse, La Buissière, Chalon, Le Champ-près-Froges, Champ-sur-Drac, Champagnier, Champier, Chamrousse, Chanas, Chantepérier, Chantesse, Chapareillan, La Chapelle-de-Surieu, La Chapelle-du-Bard, Charantonnay, Charnècles, Charvieu-Chavagneux, Chasse-sur-Rhône, Chasselay, Château-Bernard, Châtel-en-Trièves, Châtelus, Châtenay, Châtonnay, Chatte, Chavanoz, Chevrières, Le Cheylas, Cheyssieu, Chichilianne, Chirens, Cholonge, Chonas-l'Amballan, Choranche, Chuzelles, Claix, Clavans-en-Haut-Oisans, Clelles, Clonas-sur-Varèze, Cognet, Cognin-les-Gorges, La Combe-de-Lancey, Corenc, Cornillon-en-Trièves, Corps, Corrençon-en-Vercors, La Côte-Saint-André, Les Côtes-d'Arey, Les Côtes-de-Corps, Coublevie, Cour-et-Buis, Cras, Crêts-en- Belledonne, Crolles, Culin, Les-Deux- Alpes, Diémoz, Domène, Échirolles, Engins, Entraigues, Entre-deux-Guiers, Estrablin, Eybens, Eyzin-Pinet, Faramans, La Flachère, Fontaine, Fontanil-Cornillon, La Forteresse, Le Freney-d'Oisans, La Frette, Froges, La Garde, Gières, Gillonnay, Goncelin, Grenay, Grenoble, Gresse-en-Vercors, Le Gua, Le Haut-Bréda, Herbeys, Heyrieux, Huez, Hurtières, Izeaux, Izeron, Janneyrias, Jarcieu, Jardin, Jarrie, Laffrey, Lalley, Lans-en-Vercors, Laval, Lavaldens, Lavars, Lentiol, Lieudieu, Livet-et-Gavet, Lumbin, Luzinay, Malleval-en-Vercors, Marcieu, Marcilloles, Marcollin, Marnans, Mayres-Savel, Mens, Meylan, Meyrieu-les-Étangs, Meyssiez, Miribel-Lanchâtre, Miribel-les-Échelles, Mizoën, Moidieu-Détourbe, Moirans, Moissieu-sur-Dolon, Monestier-d'Ambel, Monestier-de-Clermont, Le Monestier-du-Percy, Monsteroux-Milieu, Mont-Saint-Martin, Montagne, Montaud, Montbonnot-Saint-Martin, Montchaboud, Monteynard, Montfalcon,Montseveroux, Morette, La Morte, La Motte-d'Aveillans, La Motte-Saint-Martin, Mottier, Le Moutaret, La Mure, La Murette, Murianette, Murinais, Nantes-en-Ratier, Notre-Dame-de-Commiers, Notre-Dame-de-l'Osier, Notre-Dame-de-Mésage, Notre-Dame-de-Vaulx, Noyarey, Oris-en-Rattier, Ornacieux-Balbins,Ornon, Oulles, Oytier-Saint-Oblas, Oz, Pact, Pajay, Le Péage-de-Roussillon, Pellafol, Penol, Percy, La Pierre, Pierre-Châtel, Pisieu, Plan, Plateau-des-Petites-Roches, Poisat i Poliénas. Pommier-de-Beaurepaire, Ponsonnas, Pont-de-Chéruy, Le Pont-de-Claix, Pont-en-Royans, Pont-Évêque, Pontcharra, Portes-des-Bonnevaux, Prébois, Presles, Primarette, Proveysieux, Prunières, Quaix-en-Chartreuse, Quet-en-Beaumont, Quincieu, Réaumont, Renage, Rencurel, Revel, Revel-Tourdan, Reventin-Vaugris, Rives, La Rivière, Les Roches-de-Condrieu, Roissard, Roussillon, Rovon, Royas, Roybon, Sablons, Saint-Agnin-sur-Bion, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Andéol, Saint-André-en-Royans, Saint-Antoine-l’Abbaye, Saint-Appolinard, Saint-Arey, Saint-Aupres, Saint-Barthélémy, Saint-Barthélemy-de-Séchilienne, Saint-Baudille-et-Pipet, Saint-Blaise-du-Buis, Saint-Bonnet-de-Chavagne, Saint-Cassien, Saint-Christophe-en-Oisans, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Clair-sur-Galaure, Saint-Égrève, Saint-Étienne-de-Crossey, Saint-Étienne-de-Saint-Geoirs, Saint-Geoirs, Saint-Georges-d'Espéranche, Saint-Georges-de-Commiers, Saint-Gervais, Saint-Guillaume, Saint-Hilaire-de-la-Côte, Saint-Hilaire-du-Rosier, Saint-Honoré, Saint-Ismier, Saint-Jean-d'Hérans, Saint-Jean-de-Bournay, Saint-Jean-de-Moirans, Saint-Jean-de-Vaulx, Saint-Jean-le-Vieux, Saint-Joseph-de-Rivière, Saint-Julien-de-l'Herms, Saint-Just-Chaleyssin, Saint-Just-de-Claix, Saint-Lattier, Saint-Laurent-du-Pont, Saint-Laurent-en-Beaumont, Saint-Marcellin, Saint-Martin-d'Hères, Saint-Martin-d'Uriage, Saint-Martin-de-Clelles, Saint-Martin-de-la-Cluze, Saint-Martin-le-Vinoux, Saint-Maurice-en-Trièves, Saint-Maurice-l'Exil, Saint-Maximin, Saint-Michel-de-Saint-Geoirs, Saint-Michel-en-Beaumont, Saint-Michel-les-Portes, Saint-Mury-Monteymond, Saint-Nazaire-les-Eymes, Saint-Nicolas-de-Macherin, Saint-Nizier-du-Moucherotte, Saint-Paul-d'Izeaux, Saint-Paul-de-Varces, Saint-Paul-lès-Monestier, Saint-Pierre-d'Entremont, Saint-Pierre-de-Bressieux, Saint-Pierre-de-Chartreuse, Saint-Pierre-de-Chérennes, Saint-Pierre-de-Méaroz, Saint-Pierre-de-Mésage, Saint-Prim, Saint-Quentin-sur-Isère, Saint-Romain-de-Surieu, Saint-Romans, Saint-Sauveur, Saint-Siméon-de-Bressieux, Saint-Sorlin-de-Vienne, Saint-Théoffrey, Saint-Vérand, Saint-Vincent-de-Mercuze, Sainte-Agnès, Sainte-Anne-sur-Gervonde, Sainte-Luce, Sainte-Marie-d'Alloix, Sainte-Marie-du-Mont, Salaise-sur-Sanne, La Salette-Fallavaux, La Salle-en-Beaumont, Le Sappey-en-Chartreuse, Sarcenas, Sardieu, Sassenage, Savas-Mépin, Séchilienne, Septème, Serpaize, Serre-Nerpol, Seyssinet-Pariset, Seyssins, Seyssuel, Siévoz, Sillans, Sinard, La Sône, Sonnay, Sousville, La-Sure-en-Chartreuse, Susville, Têche, Tencin, La Terrasse, Theys, Thodure, Le Touvet, Tramolé, Treffort, Tréminis, La Tronche, Tullins, Valbonnais, Valencin, La Valette, Valjouffrey, Varacieux, Varces-Allières-et-Risset, Vatilieu, Vaujany, Vaulnaveys-le-Bas, Vaulnaveys-le-Haut, Venon,, Vernioz, Le Versoud, Veurey-Voroize, Vienne, Vif, Villard-Bonnot, Villard-de-Lans, Villard-Notre-Dame, Villard-Reculas, Villard-Reymond, Villard-Saint-Christophe, Ville-sous-Anjou, Villeneuve-de-Marc, Villette-d'Anthon, Villette-de-Vienne, Vinay, Viriville, Vizille, Voiron, Voreppe i Vourey.

Dio općine:

Eclose-Badinières za dio koji odgovara području bivše općine Eclose.

Departman Vaucluse (84):

(95 općina)

Althen-des-Paluds, Aubignan, Aurel, Avignon, Le Barroux, Le Beaucet, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bédoin, Blauvac, Bollène, Brantes, Buisson, Cabrières-d'Avignon, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Crestet, Crillon-le-Brave, Entraigues-sur-la-Sorgue, Entrechaux, Faucon, Flassan, Fontaine-de-Vaucluse, Gigondas, Grillon, L'Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lagnes, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Malemort-du-Comtat, Mazan, Méthamis, Modène, Mondragon, Monieux, Monteux, Morières-lès-Avignon, Mormoiron, Mornas, Orange, Pernes-les-Fontaines, Piolenc, Le Pontet, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, La Roque-sur-Pernes, Sablet, Saint-Christol, Saint-Didier, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Pierre-de-Vassols, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saint-Trinit, Sainte-Cécile-les-Vignes, Sarrians, Sault, Saumane-de-Vaucluse, Savoillan, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Le Thor, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Velleron, Venasque, Villedieu, Villes-sur-Auzon, Violès i Visan.

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i razvoja kvalitetnih pjenušavih vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Drôme”, neovisno o tome je li upotpunjeno nazivom neke od manjih zemljopisnih jedinica iz točke 2., čine susjedni okruzi departmana Drôme, odnosno:

| | na sjeveru/sjeveroistoku okruzi Grenoble i Vienne u departmanu Isère, |
| --- | --- |

na sjeveru/sjeveroistoku okruzi Grenoble i Vienne u departmanu Isère,

| | na istoku okrug Gap u departmanu Hautes Alpes, |
| --- | --- |

na istoku okrug Gap u departmanu Hautes Alpes,

| | na jugoistoku okrug Forcalquier u departmanu Alpes de Haute Provence, |
| --- | --- |

na jugoistoku okrug Forcalquier u departmanu Alpes de Haute Provence,

| | na jugu okruzi Carpentras i Avignon u departmanu Vaucluse, |
| --- | --- |

na jugu okruzi Carpentras i Avignon u departmanu Vaucluse,

| | na zapadu okruzi Privas i Tournon-sur-Rhône u departmanu Ardèche. |
| --- | --- |

na zapadu okruzi Privas i Tournon-sur-Rhône u departmanu Ardèche.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-14462374-d7a3-429a-a357-9760cf540a2c

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 19.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 93/68

---

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2021/C 93/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Iaşi”

PDO-RO-A0139-AM01

Datum zahtjeva: 12.12.2014.

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2.   Opis i razlozi za izmjenu

2.1.   Proširenje razgraničenog područja oznake izvornosti, proširenje područja proizvodnje

Opis i razlozi

U općinama Probota, Țigănași, Andrieșeni, Bivolari, Trifești i Roșcani okruga Iași, koje su smještene u krugu od 10 do 40 km istočno, jugoistočno i sjeveroistočno od grada Iași, nalaze se razgraničena područja s nasadima vinove loze koja su dio razgraničenog područja ZOI-ja „Iași”. Tamošnji agropedološki i klimatski uvjeti jednaki su onima na područjima okruga Iași na kojima se proizvode kvalitetna vina sa ZOI-jem „Iași”.

Zbog identičnih klimatskih i geoloških uvjeta ta mjesta treba uključiti u područje ZOI-ja „Iași” kako bi se u tamošnjim vinogradima moglo proizvoditi vino autentičnih svojstava tipičnih za vinograde na proizvodnom području sa ZOI-jem „Iași”.

Potpuno i precizno razgraničeno područje bit će sljedeće:

podoznaka Copou:

| — | grad Iași, gradska četvrt Copou, |
| --- | --- |

—

grad Iași, gradska četvrt Copou,

| — | općina Aroneanu, sela Aroneanu, Șorogari, Aldei i Dorobanț, |
| --- | --- |

—

općina Aroneanu, sela Aroneanu, Șorogari, Aldei i Dorobanț,

| — | općina Rediu, sela Rediu, Breazu, Tăutești i Horlești, |
| --- | --- |

—

općina Rediu, sela Rediu, Breazu, Tăutești i Horlești,

| — | općina Movileni, sela Movileni, Potângeni i Iepureni, |
| --- | --- |

—

općina Movileni, sela Movileni, Potângeni i Iepureni,

podoznaka Bucium:

| — | grad Iași, gradska četvrt Bucium, |
| --- | --- |

—

grad Iași, gradska četvrt Bucium,

| — | općina Tomești, sela Tomești, Goruni, Chicerea i Vlădiceni, |
| --- | --- |

—

općina Tomești, sela Tomești, Goruni, Chicerea i Vlădiceni,

| — | općina Bârnova, sela Pietrăria, Cercu, Vișan i Pǎun, |
| --- | --- |

—

općina Bârnova, sela Pietrăria, Cercu, Vișan i Pǎun,

| — | općina Ciurea, sela Ciurea i Hlincea, |
| --- | --- |

—

općina Ciurea, sela Ciurea i Hlincea,

podoznaka Uricani:

| — | općina Miroslava, sela Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni i Cornești, |
| --- | --- |

—

općina Miroslava, sela Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni i Cornești,

| — | općina Horlești, sela Horlești i Bogdănești, |
| --- | --- |

—

općina Horlești, sela Horlești i Bogdănești,

| — | općina Valea Lupului, selo Valea Lupului, |
| --- | --- |

—

općina Valea Lupului, selo Valea Lupului,

| — | općina Lețcani, selo Lețcani, |
| --- | --- |

—

općina Lețcani, selo Lețcani,

| — | općina Dumești, selo Dumești, |
| --- | --- |

—

općina Dumești, selo Dumești,

| — | grad Podu Iloaiei, |
| --- | --- |

—

grad Podu Iloaiei,

podoznaka Probota:

| — | općina Probota: sela Probota i Perieni, |
| --- | --- |

—

općina Probota: sela Probota i Perieni,

| — | općina Ţigănaşi: sela Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării i Mihail Kogălniceanu, |
| --- | --- |

—

općina Ţigănaşi: sela Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării i Mihail Kogălniceanu,

| — | općina Bivolari: sela Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti i Tabăra, |
| --- | --- |

—

općina Bivolari: sela Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti i Tabăra,

| — | općina Andrieşeni: sela Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele i Spineni, |
| --- | --- |

—

općina Andrieşeni: sela Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele i Spineni,

| — | općina Trifeşti: selo Trifești, |
| --- | --- |

—

općina Trifeşti: selo Trifești,

| — | općina Roşcani: sela Roșcani i Rădeni.
  Ova izmjena odnosi se na poglavlje III specifikacije proizvoda i odjeljak 1.6. jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

općina Roşcani: sela Roșcani i Rădeni.

Ova izmjena odnosi se na poglavlje III specifikacije proizvoda i odjeljak 1.6. jedinstvenog dokumenta.

2.2.   Uvođenje novih sorti vinove loze za uzgoj kao odobrenih glavnih sorti

Opis i razlozi

Na popis odobrenih glavnih sorti dodane su sorte za proizvodnju vina Riesling de Rhin, Golia, Tămâioasă românească, Șarba, Busuioacă de Bohotin i Arcaș. Njihovo dodavanje ne utječe na kvalitetu i posebna svojstva vina koja se proizvode na području ZOI-ja „Iași”.

Zbog nekih klimatskih obilježja područja općine Iași grožđe počinje dozrijevati u kolovozu i polagano zrije do kraja rujna, kada blago prezre, a usporedno se razvija i plemenita plijesan. To pogoduje sortama Riesling de Rhin, Tămâioasă românească i Șarba, koje krajem rujna akumuliraju šećer u količini 195–210 g/l, a kada prezru, te vrijednosti dosegnu i 230 g/l. Zahvaljujući tim obilježjima svojstvenima predmetnom području mlada vina često se odlikuju svježim aromama zelene jabuke, grejpa i breskve te su zbog prilično velike kiselosti vrlo živahna. Na padinama srednje plodnosti koje su okrenute jugu i lagano izložene suncu aromatične sorte dozrijevaju u potpunosti, posebno sorta Busuioacă de Bohotin, koja može akumulirati 185–200 g/l šećera bez pretjeranog prezrijevanja, i vrlo su prilagodljive uvjetima tog područja.

Mijenjaju se odjeljak 1.7. jedinstvenog dokumenta i poglavlje IV. specifikacije proizvoda.

2.3.   Navođenje prinosa vinove loze i vina novih sorti vinove loze uvedenih za uzgoj

Opis i razlozi

Zbog uvođenja novih sorti vinove loze za uzgoj najveći prinosi vina/vinove loze sorti zatraženih za vina sa ZOI-jem „Iași” navedeni su i u specifikaciji proizvoda.

Mijenjaju se odjeljak 1.5.2. jedinstvenog dokumenta i poglavlje V. specifikacije proizvoda.

2.4.   Navođenje pojedinosti o ljudskim čimbenicima

Opis i razlozi

Da bi se osigurala usklađenost s važećim zakonodavstvom kad je riječ o ZOI-ju, moraju se dodati informacije o ljudskim čimbenicima koji utječu na posebna obilježja vina sa ZOI-jem „Iași”.

U vinogradarskoj tehnologiji provode se zelene operacije (rezidba jednostruki Guyot/dvostruki Guyot/jednostruki kordonac, odabir poluvisokih uzgojnih oblika te uklanjanje izdanaka s trsa). Tako se postiže ravnoteža između lisne mase i količine plodova, koja omogućuje akumulaciju velike količine šećera i zadržavanje visoke razine kiselosti (smanjivanjem lisne površine smanjuje se izgaranje kiselina u prisutnosti topline i svjetla).

Optimalno vrijeme berbe određuje se prema sorti i zrelosti bobica grožđa kako bi se postigla ravnoteža između kiselosti, šećera i aroma.

Mošt se bistri plutanjem, tehnikom koja omogućuje stalno bistrenje i stabiliziranje velike količine mošta jer je za kvalitetu konačnog proizvoda važno smanjiti sadržaj krutih tvari i fenolnih spojeva u moštu. Prije početka alkoholne fermentacije svježem se moštu dodaju odabrani kvasci te se koriste aktivatori fermentacije koji pokreću i reguliraju alkoholnu fermentaciju i refermentaciju.

Kad je riječ o crnim vinima, u fazi cijeđenja/prešanja s pomoću enzima mogu se brzo ekstrahirati pigmentirane tvari i tanini, a kad je riječ o aromatičnom grožđu, može se poboljšati ekstrakcija aroma.

Enzimi koji se dodaju u mješavinu komine i mošta sorti Fetească neagră ili Cabernet Sauvignon razgrađuju spojeve pektina i celuloze u staničnim stijenkama te tako pospješuju ekstrakciju pigmentiranih tvari.

Enzimi koji se dodaju u mješavinu komine i mošta sorti Muscat Ottonel, Busuioacă de Bohotin i Traminer roz razgrađuju spojeve pektina i celuloze u staničnim stijenkama te tako pospješuju ekstrakciju aromatskih tvari. Određeni enzimi upotrebljavaju se i za oslobađanje aromatskih tvari u vinima proizvedenima od prezrelog ili pljesnivog grožđa.

Mijenjaju se odjeljak 1.8. jedinstvenog dokumenta i poglavlje II. specifikacije proizvoda.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Iaşi

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Analitička i organoleptička svojstva bijelih/ružičastih vina

Bijela vina slamnatožute su ili intenzivne žute boje, žute boje sa zelenim nijansama, jarke ili limunskožute boje, a nijanse ružičastih vina sežu od ružičaste do boje ljuske luka. Intenzivnih su aroma zelenog citrusnog voća i bazge, ružinih latica, cvjetova bosiljka, grejpa, suptilnih aroma poljskog cvijeća, a kada lagano ostare, prisutne su i note svježe pokošena sijena te meda.

Kad je riječ o okusu, bijela vina bogate su kremaste strukture. Kada ostare, okus im postaje blago eteričan, uz arome zelenih jabuka, grejpa, breskve, meda i svježe pokošene trave. Iznimne su svježine dok su mlada, cvjetnog karaktera i ponekad umjerene kiselosti, voćna, s ugodnim, mineralnim naknadim okusom te notama citrusa i trave koje im daju živost.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 15,00 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 25 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 250 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

15,00

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

25

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

250

Analitička i organoleptička svojstva – crna vina

Crna vina crvenosmeđe su, intenzivne ljubičastocrvene, tamnocrvene do jarkocrvene ili rubin-crvene boje, sa svojstvenim mirisom gorkih crnih trešanja i višanja, pravim cvjetnim notama nedimljenih suhih šljiva, aromom zrelog crvenog šumskog voća (crveni ribiz, brusnice, kupine, borovnice), suptilnog okusa vanilije nakon starenja i cvjetnog bukea koji podsjeća na svježe voće i grožđe na početku dozrijevanja.

Okus im je baršunast, bez pretjerane trpkosti, uravnotežen, postojan, dugotrajan, biljni, s trpkim taninima koji se s vremenom uravnotežuju.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 15,00 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 25 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

15,00

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanja ukupna kiselost

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

25

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

200

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

Enološki postupci

Postupak uzgoja

Zelena berba – uklanjanje grozdova na početku dozrijevanja ako potencijalni prinos premašuje najveću dopuštenu količinu iz specifikacije proizvoda.

Navodnjavanje je dopušteno samo u sušnim godinama i uz dostavljanje obavijesti ONVPV-u (Nacionalni ured za vinogradarstvo i vinarstvo) kad se sadržaj vode u tlu na dubini od 100 cm smanji na 50 % AHI-ja (interval aktivne vlažnosti), primjenom primjerenih standarda navodnjavanja (400–600 m3/ha).

b.   Najveći prinosi

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay, Traminer roz, Golia:
  9 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay, Traminer roz, Golia:

9 000 kilograma grožđa po hektaru

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Cabernet Sauvignon, Pinot noir, Fetească neagră:
  9 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Cabernet Sauvignon, Pinot noir, Fetească neagră:

9 000 kilograma grožđa po hektaru

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Tămâioasă românească, Busuioacă de Bohotin, Arcaş:
  10 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Tămâioasă românească, Busuioacă de Bohotin, Arcaş:

10 000 kilograma grožđa po hektaru

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Merlot, Riesling italian, Fetească albă:
  11 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Merlot, Riesling italian, Fetească albă:

11 000 kilograma grožđa po hektaru

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za, sorte Riesling de Rhin, Şarba:
  12 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za, sorte Riesling de Rhin, Şarba:

12 000 kilograma grožđa po hektaru

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay, Traminer roz:
  60 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay, Traminer roz:

60 hektolitara po hektaru

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Fetească regală, Aligoté, Băbească neagră:
  13 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Fetească regală, Aligoté, Băbească neagră:

13 000 kilograma grožđa po hektaru

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Golia, Cabernet Sauvignon, Pinot noir, Fetească neagră:
  60 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Golia, Cabernet Sauvignon, Pinot noir, Fetească neagră:

60 hektolitara po hektaru

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Tămâioasă românească, Busuioacă de Bohotin:
  68 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Tămâioasă românească, Busuioacă de Bohotin:

68 hektolitara po hektaru

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Merlot, Arcaș, Riesling italian, Fetească albă:
  72 hektolitra po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Merlot, Arcaș, Riesling italian, Fetească albă:

72 hektolitra po hektaru

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Riesling de Rhin, Şarba:
  82 hektolitra po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Riesling de Rhin, Şarba:

82 hektolitra po hektaru

| — | pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Fetească regală, Aligoté, Băbească neagră:
  85 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

—

pri punoj zrelosti grožđa u vrijeme berbe, za sorte Fetească regală, Aligoté, Băbească neagră:

85 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Okrug Iaşi:

podoznaka COPOU:

| — | grad Iași, gradska četvrt Copou, |
| --- | --- |

—

grad Iași, gradska četvrt Copou,

| — | općina Aroneanu, sela Aroneanu, Șorogari, Aldei i Dorobanț, |
| --- | --- |

—

općina Aroneanu, sela Aroneanu, Șorogari, Aldei i Dorobanț,

| — | općina Rediu, sela Rediu, Breazu, Tăutești i Horlești, |
| --- | --- |

—

općina Rediu, sela Rediu, Breazu, Tăutești i Horlești,

| — | općina Movileni, sela Movileni, Potângeni i Iepureni, |
| --- | --- |

—

općina Movileni, sela Movileni, Potângeni i Iepureni,

podoznaka BUCIUM:

| — | grad Iași, gradska četvrt Bucium, |
| --- | --- |

—

grad Iași, gradska četvrt Bucium,

| — | općina Tomești, sela Tomești, Goruni, Chicerea i Vlădiceni, |
| --- | --- |

—

općina Tomești, sela Tomești, Goruni, Chicerea i Vlădiceni,

| — | općina Bârnova, sela Pietrăria, Cercu, Vișan i Pǎun, |
| --- | --- |

—

općina Bârnova, sela Pietrăria, Cercu, Vișan i Pǎun,

| — | općina Ciurea, sela Ciurea i Hlincea, |
| --- | --- |

—

općina Ciurea, sela Ciurea i Hlincea,

podoznaka URICANI:

| — | općina Miroslava, sela Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni i Cornești, |
| --- | --- |

—

općina Miroslava, sela Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni i Cornești,

| — | općina Horlești, sela Horlești i Bogdănești, |
| --- | --- |

—

općina Horlești, sela Horlești i Bogdănești,

| — | općina Valea Lupului, selo Valea Lupului, |
| --- | --- |

—

općina Valea Lupului, selo Valea Lupului,

| — | općina Lețcani, selo Lețcani, |
| --- | --- |

—

općina Lețcani, selo Lețcani,

| — | općina Dumești, selo Dumești, |
| --- | --- |

—

općina Dumești, selo Dumești,

| — | grad Podu Iloaiei, |
| --- | --- |

—

grad Podu Iloaiei,

podoznaka PROBOTA:

| — | općina Probota, sela Probota i Perieni, |
| --- | --- |

—

općina Probota, sela Probota i Perieni,

| — | općina Ţigănaşi, sela Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării i Mihail Kogălniceanu, |
| --- | --- |

—

općina Ţigănaşi, sela Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării i Mihail Kogălniceanu,

| — | općina Bivolari, sela Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti i Tabăra, |
| --- | --- |

—

općina Bivolari, sela Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti i Tabăra,

| — | općina Andrieşeni, sela Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele i Spineni, |
| --- | --- |

—

općina Andrieşeni, sela Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele i Spineni,

| — | općina Trifeşti, selo Trifeşti, |
| --- | --- |

—

općina Trifeşti, selo Trifeşti,

| — | općina Roşcani, sela Roşcani i Rădeni. |
| --- | --- |

—

općina Roşcani, sela Roşcani i Rădeni.

7.   Glavne sorte vinove loze

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Arcaș N

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Băbească neagră N – Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă, Serecsia

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Golia B

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot grigio, Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Green sauvignon

Traminer Rose Rs – Rosetraminer, Savagnin Rose, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Șarba B

8.   Opis povezanosti

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Pojedinosti o zemljopisnom području

Vinogradi se nalaze na sjeveroistoku Moldavske visoravni, u dodirnoj zoni između brdovite Moldavske nizine i Srednjomoldavske visoravni, koja je razgraničena grebenom Iași. Klima je umjereno kontinentalna s ekstremnim utjecajima, što je posljedica položaja na kojem se susreću umjerena kontinentalna klima Moldavske visoravni i ekstremna kontinentalna klima Moldavske nizine.

Područje obuhvaća vinograde u brdovitim predjelima Moldavije (J–I) i na prijelaznom grebenu prema južnom dijelu Moldavske visoravni (brdo Repedea) okrenutom prema rijeci Prut (sektor Tomeşti – Bohotin). Ondje se nalazi nekoliko vinorodnih središta kao što su Copou-Şorogari, Galata, Uricani, Bucium, Comarna i Tomeşti, a sjeverno/sjeveroistočno, otprilike 40 km od grada Iaşi, nalaze se Probota i Plugari, druga dva središta s uvjetima pogodnima za uzgoj vinove loze u kojima se uzgajaju sorte za kvalitetna vina.

Najbolji prinosi vinove loze dobivaju se na sunčanim visoravnima te u kotlinama koje su oblikovale pritoke i koje su, unatoč izloženosti sjeveru, zaštićene od zračnih masa sa sjevera ili sjeveroistoka i fena južnih i zapadnih zračnih masa koje se spuštaju s visoke visoravni na tokove rijeka Bahlui i Prut.

Vinogradi se nalaze i u kotlinama dolina usječenih u prostor između grebena Iași te sjevernog i sjeveroistočnog ruba Srednjomoldavske visoravni, a veliki vinogradi nastavljaju se i uz brdovite granice slivova koje razgraničavaju kotline.

Podaci o proizvodu

Bijela vina odlikuju se raznolikim rasponom boja, od slamnatožute do žute sa zelenim nijansama, intenzivnim aromama citrusa i grejpa, a kada ostare, arome su im ponekad blago cvjetne s notama meda. Kada je riječ o okusu, bogate su kremaste strukture, obično svježa dok su mlada, umjerene kiselosti, voćnih i ponekad mineralnih nota, što im daje živost. Umjerenim dozrijevanjem čuva se svježina sorte.

Crna vina imaju i svojstven miris gorkih crnih trešanja i višanja te nedimljenih suhih šljiva, a kada ostare, suptilan okus vanilije. Prisutne su natruhe jarkocrvene i pretežito rubin-crvene boje, baršunastog su okusa i blage trpkosti, postojana, s dobro uravnoteženim trpkim taninima, punog okusa, zaokružena i, posebno, svojstvenih aroma dozrelog šumskog voća (ribiz, kupine, borovnice).

Ljudski čimbenici

U vinogradarskoj tehnologiji provode se zelene operacije (rezidba jednostruki Guyot/dvostruki Guyot/jednostruki kordonac, odabir poluvisokih uzgojnih oblika te uklanjanje izdanaka s trsa) kako bi se osigurala kvaliteta vina. Tako se postiže ravnoteža između lisne mase i količine plodova, koja omogućuje akumulaciju velike količine šećera u vinima i zadržavanje visoke razine kiselosti (smanjivanjem lisne površine smanjuje se izgaranje kiselina u prisutnosti topline i svjetla).

Optimalno vrijeme berbe određuje se prema sorti i zrelosti bobica grožđa kako bi se postigla ravnoteža između kiselosti, šećera i aroma.

Mošt se bistri plutanjem, tehnikom koja omogućava stalno bistrenje i stabiliziranje velike količine mošta jer je za kvalitetu konačnog proizvoda važno smanjiti sadržaj krutih tvari i fenolnih spojeva u moštu.

Prije početka alkoholne fermentacije svježem se moštu dodaju odabrani kvasci te se koriste aktivatori fermentacije koji pokreću i reguliraju alkoholnu fermentaciju i refermentaciju.

Kad je riječ o crnim vinima, s pomoću različitih enzima mogu se brzo ekstrahirati pigmentirane tvari i tanina, a kad je riječ o aromatičnom grožđu, može se poboljšati ekstrakcija aroma koje se sačuvaju u tako proizvedenim vinima.

Enzimi koji se dodaju u mješavinu komine i mošta sorti Fetească neagră ili Cabernet Sauvignon razgrađuju spojeve pektina i celuloze u staničnim stijenkama te tako pospješuju ekstrakciju pigmentiranih tvari.

Enzimi koji se dodaju u mješavinu komine i mošta sorti Muscat Ottonel, Busuioacă de Bohotin i Traminer roz razgrađuju spojeve pektina i celuloze u staničnim stijenkama te tako pospješuju ekstrakciju aromatskih tvari. U vinima proizvedenima od prezrelog ili pljesnivog grožđa enzimi se upotrebljavaju i za oslobađanje aromatskih tvari.

Povezanost sa zemljopisnim područjem – odlučujući čimbenici

Najbolji prinosi vinove loze dobivaju se na sunčanim visoravnima te u kotlinama koje su oblikovale pritoke i koje su, unatoč izloženosti sjeveru, zaštićene od zračnih masa sa sjevera ili sjeveroistoka i fena južnih i zapadnih zračnih masa koje se spuštaju s visoke visoravni na tokove rijeka Bahlui i Prut.

Vinogradi se nalaze i u kotlinama dolina usječenih u prostor između grebena Iași te sjevernog i sjeveroistočnog ruba Srednjomoldavske visoravni, a veliki vinogradi nastavljaju se i uz brdovite granice slivova koje razgraničavaju kotline.

Podalje od brežuljaka Buciuma, na području Pietrărie i Tomești uzgajaju se sorte za fina vina kao što su Aligote, Fetească albă i Muscat Ottonel. Pretežno autohtone sorte grožđa kao što su Fetească albă, Fetească regală i Fetească neagră te sorte Aligoté, Muscat Ottonel i Merlot vinima proizvedenima na području ZOI-ja „Iași” daju prepoznatljivu notu. Posebno se ističe svježina vina proizvedenih od tih sorti, koja je posljedica toga što se vinogradi nalaze sjeverno od 45. paralele, gdje ljetna vrućina nije dovoljno jaka da bi utjecala na primarne okuse.

Zahvaljujući topografiji, koja je izrazito rascjepkana potocima kao što su Frasin, Perieni i Plopu, uz koje se prostiru padine s više pojedinačnih vinograda, te razlici u nadmorskoj visini između razine korita rijeke Prut-Jijia i razine okolnih vrhova (južniji položaj i otvorenost prema koridorima rijeke Prut-Jijia), vinogradi središnje Probote izloženi su toplijoj klimi i većoj količini sunčeve svjetlosti.

Na tom se području nalaze tla kao što su kambična crnica te sivo, rigolano i antropogeno tlo. Budući da prevladava kambična crnica, vina se obično odlikuju visokom kiselošću.

Klimatski čimbenici znatno se razlikuju između godišnjih doba. Zime su oštre i razmjerno suhe, ljeta vruća i često suha, proljeća umjerenih temperatura i količine padalina, a jeseni blage i uglavnom vedre. Uz te čimbenike visoka razina globalnog sunčeva zračenja, koja varira ovisno o izloženosti padina, sveukupna toplinska ravnoteža u razdoblju rasta te uvjeti za dozrijevanje grožđa u V. i VI. razdoblju pogoduju proizvodnji kvalitetnih vina koja zadržavaju tipičnu svježinu i koja su umjerene do visoke kiselosti, cvjetnih nota i uravnoteženih tanina.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Uvjeti za stavljanje na tržište

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Na oznaci se mora nalaziti vrsta vina prema sadržaju šećera: suho, polusuho, poluslatko, slatko.

Ako se na oznaci nalazi naziv pojedinačnog vinograda ili odgovarajuća podoznaka izvornosti (COPOU, BUCIUM, URICANI, PROBOTA), vina moraju potjecati isključivo iz navedenog izvora.

Ako to žele, proizvođači zaštićenoj oznaci izvornosti „Iași” mogu dodati jednu od sljedećih oznaka pojedinačnih vinograda: ARONEANU, REDIU, ŞOROGARI, TOMEŞTI, GORUNI, VLĂDICENI, PIETRĂRIA, VIŞAN, DEALUL DOAMNEI, DOI PERI, MIROSLAVA, URIC, VOROVEŞTI, BALCIU, BRĂTULENI, CORNEŞTI, HORLEŞTI, BOGDĂNEŞTI, COASTA MORII.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_iasi_modificat_cf_cererii_1326_1335_2014_pentru_notificarea_com_07.01.2020_no_track_changes.pdf

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---