# Službeni list C 118/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 118 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.7. travnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 118

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.7. travnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 118/01 | Obavijest Komisije – Smjernice kojima se osigurava zajednički dogovor o pojmu šteta u okolišu kako je definiran u članku 2. Direktive 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu | 1 |
| 2021/C 118/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9744 — Mastercard/Nets) (
  1
  ) | 50 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 118/01

Obavijest Komisije – Smjernice kojima se osigurava zajednički dogovor o pojmu šteta u okolišu kako je definiran u članku 2. Direktive 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu

1

2021/C 118/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9744 — Mastercard/Nets) (
  1
  )

1

50

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 118/03 | Kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja: — 0,00 % na dan 1. travnja 2021. — Tečajna lista eura | 51 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2021/C 118/04 | Podaci koji se dostavljaju u skladu s člankom 5. stavkom 2. – – Osnivanje Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS)
  (Uredba (EU) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. ( SL L 210, 31.7.2006., str. 19. )) | 52 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 118/03

Kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja: — 0,00 % na dan 1. travnja 2021. — Tečajna lista eura

51

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2021/C 118/04

Podaci koji se dostavljaju u skladu s člankom 5. stavkom 2. – – Osnivanje Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS)
  (Uredba (EU) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. ( SL L 210, 31.7.2006., str. 19. ))

(Uredba (EU) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. ( SL L 210, 31.7.2006., str. 19. ))

52

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europska agencija za sigurnost hrane |
| 2021/C 118/05 | Poziv na iskaz interesa za mjesto člana Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane | 54 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 118/06 | Obavijest Komisije o povratu antidampinških pristojbi | 59 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 118/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10214 — Clearlake/TA Associates/Precisely) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 72 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 118/08 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 74 |

V.   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska agencija za sigurnost hrane

2021/C 118/05

Poziv na iskaz interesa za mjesto člana Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane

54

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2021/C 118/06

Obavijest Komisije o povratu antidampinških pristojbi

59

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2021/C 118/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10214 — Clearlake/TA Associates/Precisely) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

72

DRUGI

Europska komisija

2021/C 118/08

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

74

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 118/1

---

OBAVIJEST KOMISIJE

Smjernice kojima se osigurava zajednički dogovor o pojmu „šteta u okolišu” kako je definiran u članku 2. Direktive 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu

(2021/C 118/01)

Sadržaj

| 1. | Uvod | 1 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Zakonski i širi regulatorni kontekst | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | „Šteta” | 9 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Pregled pojma „šteta u okolišu” | 10 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | „Šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” | 17 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | „Šteta nanesena vodama” | 26 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | „Šteta nanesena zemljištu” | 43 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Zaključci | 48 |
| --- | --- | --- |

8.

| PRILOG 1. | 49 |
| --- | --- |

| Popis odluka Suda na koje se upućuje u Smjernicama | 49 |
| --- | --- |

1.   UVOD

| 1. | Svrha Direktive 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (1) („Direktiva o odgovornosti za okoliš” ili „Direktiva”) utvrđivanje je okvira za odgovornost za okoliš koji se temelji na načelu „onečišćivač plaća” radi sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (2). Izmjenom iz 2019. (3) od Europske komisije zahtijeva se da izradi smjernice kojima se osigurava zajednički dogovor o pojmu „šteta u okolišu” kako je definiran u članku 2. Direktive (4). U ovoj se Obavijesti utvrđuju te smjernice. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pojam „šteta u okolišu” ključan je u režimu Direktive. Upotrebljava se za definiranje opće svrhe Direktive (5). Kad nastane ili kad postoji opasnost da će nastati šteta u okolišu, nastaju obveze operatera u pogledu poduzimanja mjera sprečavanja ili otklanjanja, kao i povezane obveze nadležnih tijela (6), dok druge osobe imaju pravo zahtijevati djelovanje (7). U slučaju prekogranične štete koja pogađa više država članica nastaju obveze suradnje među državama članicama (8). Pojam dodatno podrazumijeva utjecaj na financijske operatere koji pružaju financijsko jamstvo za pokriće obveza na temelju ove Direktive (9). Pojam stoga može imati ključnu ulogu u zaštiti okoliša jer se s pomoću njega može lakše odrediti je li šteta u okolišu spriječena i otklonjena. |
| --- | --- |

2.

| 3. | U ovim Smjernicama, kojima se osigurava zajednički dogovor o pojmu „šteta u okolišu”, razmatra se potreba utvrđena u evaluaciji Direktive koju je Komisija provela 2016. („evaluacija”) (10). U toj je evaluaciji zaključeno da je provedba Direktive bila otežana zbog vrlo neujednačene primjene ključnih pojmova, posebno pojmova povezanih sa štetom u okolišu (11). Stoga je Komisija angažirala izvoditelja da, zajedno sa skupinom vladinih stručnjaka za Direktivu o odgovornosti za okoliš i odgovarajućom službom Komisije, pripremi Dokument o zajedničkom dogovoru na temelju istraživanja i savjetovanja (12). Iako na temelju njega nije izrađen ni dokument Komisije ni dokument usuglašen s državama članicama, taj je dokument omogućio lakšu pripremu ovih Smjernica. |
| --- | --- |

3.

| 4. | S obzirom na to u Smjernicama se razmatraju svi aspekti definicije pojma „šteta u okolišu”. Pojam je sadržajno bogat te upućuje na nekoliko drugih pojmova i koncepata ili ih uključuje. Smjernicama su obuhvaćeni svi ti drugi pojmovi i koncepti jer su nužni za razumijevanje pojma. Kad je riječ o strukturi, na početku Smjernica naveden je pravni i širi regulatorni kontekst u kojem je definicija relevantna. Potom se redom razmatraju definicija pojma „šteta” i potpun tekst definicije pojma „šteta u okolišu”. Slijedi detaljno razmatranje triju zasebnih kategorija štete u okolišu koje taj pojam obuhvaća, tj. „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima”, „šteta nanesena vodama” i „šteta nanesena zemljištu”. Na kraju se navode opći zaključci. |
| --- | --- |

4.

| 5. | S obzirom na to da je cilj Smjernica osigurati zajednički dogovor o definiciji, njihov je sadržaj analitički i detaljan. Iako nisu isključivo namijenjene određenoj publici, izrađene su kako bi bile korisne posebno sljedećim skupinama koje sve imaju uloge na temelju Direktive: državama članicama, nadležnim tijelima, operaterima, fizičkim i pravnim osobama te davateljima financijskih jamstava. U Smjernicama se nastoji što iscrpnije razmotriti poteškoće u razumijevanju koje su se već pojavile ili koje bi se razumno mogle očekivati u budućnosti. Pritom se pomno analiziraju svi dijelovi definicije pojma „šteta u okolišu” i skreće pozornost na detaljna razmatranja koja se mogu izvesti iz teksta i na zakonski i regulatorni kontekst, te se upućuje na sudsku praksu Suda Europske unije („Sud”) koja može pomoći pri izravnom ili analoškom pojašnjenju različitih aspekata definicije. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisija ima isključivu odgovornost za izradu Smjernica, no samo je Sud nadležan mjerodavno tumačiti pravo Unije. |
| --- | --- |

6.

2.   ZAKONSKI I ŠIRI REGULATORNI KONTEKST

| 7. | Direktiva o odgovornosti za okoliš opći je međusektorski instrument u području zaštite okoliša koji se ne primjenjuje samo na jedno područje zaštite okoliša, već na njih nekoliko. Ona dopunjuje druge instrumente Unije čiji je cilj zaštita okoliša. Definicija pojma „šteta u okolišu” izričito upućuje na sljedeće četiri direktive: Direktivu Vijeća 79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o očuvanju divljih ptica (13)
  [sadašnja Direktiva 2009/147/EZ o očuvanju divljih ptica (14)] („Direktiva o pticama”), Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (15) („Direktiva o staništima”), Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (16) („Okvirna direktiva o vodama”) i Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (17) („Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji”). Unakrsna upućivanja na zakonske odredbe tih ostalih instrumenata i njihovo razumijevanje nužni su za dogovor o pojmu „šteta u okolišu”. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Direktiva o odgovornosti za okoliš temelji se na načelu „onečišćivač plaća” čiji je i izraz (18). Osim toga, zajednički dogovor o pojmu „šteta u okolišu” treba se prema potrebi temeljiti na drugim načelima na kojima se zasniva Unijina politika zaštite okoliša, konkretno na načelu opreznosti (19) i na načelima prema kojima bi trebalo poduzeti mjere sprečavanja te prema kojima bi se šteta u okolišu ponajprije trebala popraviti na samom izvoru (20), a koja su važna za njezino tumačenje. Za Direktivu su mjerodavna i opća načela prava Unije, kao što je načelo proporcionalnosti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | U Direktivi o odgovornosti za okoliš razmatraju se nepovoljni utjecaji na okoliš koji su rezultat profesionalnih djelatnosti. Te djelatnosti podliježu pravnim zahtjevima na temelju drugih zakona Unije o zaštiti okoliša (21). Dotični zakoni tvore širi regulatorni kontekst važan za primjenu obveza iz Direktive povezanih sa štetom u okolišu. To je zato što se odredbama tih zakona nastoji i spriječiti ili ograničiti brojne nepovoljne utjecaje na prirodu, vodu i zemljište koji su obuhvaćeni pojmom „šteta u okolišu”. |
| --- | --- |

9.

Odgovornost za štetu u okolišu

| 10. | Pojam „šteta u okolišu” treba tumačiti u vezi s osobama koje u skladu s Direktivom za tu štetu mogu biti pravno odgovorne, okolnostima u kojima i uvjetima pod kojima može nastati njihova odgovornost te vrstama mjera koje će te osobe zbog odgovornosti morati poduzeti. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Osobe koje mogu biti pravno odgovorne nazivaju se „operateri” (22). Odgovorne su samo u pogledu „profesionalnih djelatnosti” obuhvaćenih područjem primjene Direktive (23). U predmetu C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein eV Sud je utvrdio da pojam „profesionalna djelatnost” nije ograničen samo na djelatnosti koje su povezane s tržištem ili koje su konkurentske prirode, nego uključuje sve djelatnosti koje se obavljaju u profesionalnom okviru, za razliku od onih koje se obavljaju na isključivo osobnoj ili nacionalnoj osnovi, te su stoga njime obuhvaćene i djelatnosti koje se obavljaju u javnom interesu na temelju zakonom propisanog delegiranja (24). U tom se konkretnom predmetu potvrdilo da se Direktiva primjenjuje na javno tijelo odgovorno za isušivanje močvarnog područja u interesu poljoprivrede. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Najvažnije relevantne profesionalne djelatnosti (25) opisane su u Prilogu III. Direktivi. Njihovi operateri mogu biti odgovorni za sve tri kategorije štete u okolišu na temelju Direktive. Štoviše, odgovornost operatera obuhvaćena je Prilogom III. objektivna, odnosno ne ovisi o tome jesu li oni djelovali ili propustili djelovati na temelju pogreške (namjerna ili nemar). Da bi se primjenjivala objektivna odgovornost, dovoljno je da se može utvrditi uzročna veza između štete u okolišu i profesionalne djelatnosti. U uvodnoj izjavi 8. Direktive utvrđuje se razlog za uključivanje profesionalnih djelatnosti opisanih u Prilogu III. u područje primjene Direktive. Navodi se da bi se Direktiva trebala primjenjivati na profesionalne djelatnosti koje predstavljaju rizik za zdravlje ljudi ili okoliš te se dodaje sljedeće: „Te djelatnosti, u načelu, trebalo bi utvrditi s obzirom na relevantno zakonodavstvo [Unije] kojim se uređuju potrebni uvjeti za određene djelatnosti ili prakse koje predstavljaju potencijalni ili stvarni rizik za zdravlje ljudi ili okoliš”. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Profesionalne djelatnosti iz Priloga III. definiraju se s obzirom na ostale zakonodavne akte Unije u području zaštite okoliša, od kojih su od donošenja Direktive mnogi kodificirani, izmijenjeni ili zamijenjeni. Međutim, dotične profesionalne djelatnosti i dalje su uključene u područje primjene Direktive. U Dokumentu o zajedničkom dogovoru navedene su informacije o razvoju dotičnog zakonodavstva (26). Profesionalnim djelatnostima iz Priloga III. obuhvaćeni su, među ostalim, rad mnogih industrijskih djelatnosti, uključujući veća ili rizičnija industrijska postrojenja kao što su tvornice za proizvodnju kemikalija, postupci gospodarenja otpadom, određena ispuštanja koja onečišćuju vodu, neovlašteno uzimanje i ograđivanje vode, proizvodnja, uporaba, skladištenje, obrada, punjenje, ispuštanje u okoliš i prijevoz unutar pogona određenih tvari, pripravaka i proizvoda, kao i prijevoz opasnih tvari ili tereta cestom, željeznicom, unutarnjim plovnim putovima, morem ili zračnim putem. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Operateri profesionalnih djelatnosti, osim onih navedenih u Prilogu III., također mogu odgovarati za određenu kategoriju „štete u okolišu”, odnosno za štetu nanesenu zaštićenim vrstama i prirodnim staništima, ako su postupili namjerno ili iz nepažnje (27). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Na temelju drugog primjenjivog zakonodavstva Unije u području zaštite okoliša operateri su često dužni pridržavati se i poštovati uvjete iz odobrenja ili mogu imati obvezu djelovati u skladu s općim obvezujućim zahtjevima. Međutim, ne može se isključiti da će neki operateri nastaviti provoditi profesionalne djelatnosti bez potrebnog odobrenja ili ne pridržavajući se svih primjenjivih pravila. To, primjerice, može biti slučaj s osobama koje nezakonito posluju s otpadom. Na temelju takvog se nezakonitog ponašanja takvi operateri ne isključuju iz područja primjene Direktive. Da se isključuju, rezultat ne bi bio u skladu s načelom „onečišćivač plaća”. Direktiva je izraz tog načela te je s obzirom na njega treba tumačiti (28). Činjenica da su nezakoniti operateri obuhvaćeni područjem primjene dodatno se potkrepljuje predmetom C-494/01, Komisija/Irska u kojem je Sud utvrdio da do nepridržavanja zahtjeva za pregled povezanih sa zahtjevima za dozvolu može doći kad je riječ o gospodarenju otpadom koje se provodi bez ikakve dozvole (29). Analogno tome, može se tvrditi da se zahtjevi u pogledu odgovornosti iz Direktive mogu na sličan način primjenjivati kad je riječ o profesionalnim djelatnostima koje se provode bez odobrenja ili bez poštovanja drugih regulatornih zahtjeva. |
| --- | --- |

15.

| 16. | U predmetima C-378/08, Raffinerie Mediterranee (ERG I) SpA
  i dr. i C-534/13, Fipa Group i dr. Sud je presudio da mehanizam odgovornosti za okoliš predviđen Direktivom zahtijeva utvrđivanje uzročne veze između djelatnosti jednog ili više utvrđenih operatera i štete u okolišu ili prijeteće opasnosti od takve štete (30). Kad je riječ o uzročnoj vezi, Sud je odlučio da je, ako je tako navedeno u zakonodavstvu države članice, za utvrđivanje veze dostatna pretpostavka koja se temelji na uvjerljivim dokazima. (31) |
| --- | --- |

16.

| 17. | U Direktivi se ne definira koje će pojave rezultirati uzročnom vezom između profesionalne djelatnosti i štete u okolišu ili prijeteće opasnosti. U njoj se na više mjesta upućuje na „emisiju, događaj ili iznenadni događaj” (32). Međutim, osim pojma „emisija” (33), ti pojmovi nisu definirani te su, kao što pokazuju predmet C-529/15, Folk (34) i predmet C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein eV, Direktivom obuhvaćene posljedice uobičajenog obavljanja profesionalnih djelatnosti iz Priloga III. U predmetu C-529/15 uobičajeno obavljanje djelatnosti odnosilo se na hidroelektranu, a u predmetu C-297/19 na održavanje odvoda na močvarnom području. Stoga ne bi trebalo pretpostavljati da odgovornost nastaje samo u pogledu jednokratnih nesreća ili događaja; može nastati i tijekom uobičajenog obavljanja djelatnosti i odnositi se na različite okolnosti opisane u točkama 18. i 19. u nastavku. Radi lakšeg snalaženja u ovim će se Smjernicama niz mogućih pojava nazivati „štetni događaji”. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Priroda čimbenika koji uzrokuju nepovoljne utjecaje, a koji se mogu nazivati „uzročnici štete” (35), također se može razlikovati (36). Oni po prirodi mogu biti aditivni, odnosno uključivati odlaganje otpada na zemljištu ili uporabu inertnih materijala za, primjerice, nasipavanje močvarnog područja ili onečišćenje okoliša primatelja onečišćivačima. Isto tako mogu biti suptraktivni ili ekstraktivni, primjerice, uključivati skretanje toka rijeke (37) ili uklanjanje stabala ili minerala. Mogu biti i potpuno destruktivni, npr. kada se zemljište krči ili kad se ubijaju jedinke zaštićene vrste. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Nepovoljni utjecaji mogu se pojaviti iznenada i slučajno, primjerice kada eksplozija u tvornici za proizvodnju kemikalija uzrokuje požar, rušenje zgrada i onečišćenje zemljišta i vode jer su otrovne tvari ili tvari za gašenje požara ispuštene u vodu. Isto tako nepovoljni utjecaji mogu biti neposredni, npr. kad se zaštićeno stanište šume izgubi zbog brze sječe, a mogu biti i postupni, npr. kad curenje iz probušene cijevi dovede do kumulativne štete u okolišu primatelju koja se otkrije tek nakon nekog vremena. Također je moguće da se nepovoljni utjecaji iz istog štetnog događaja očituju na oba načina, npr. kad iznenadno i slučajno otpuštanje velike količine otrovnih tvari u rijeku rezultira trenutačnim pomorom riba prije nego što uzrokuje sporije i postupnije pogoršanje u strukturama zaštićenog vodenog staništa ili staništa zaštićene vrste. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Isto tako, za štetne događaje i nepovoljne utjecaje koje oni uzrokuju može se saznati u različito vrijeme. Ako se štetni događaj ubraja u veliku nesreću, za njega će se saznati odmah, no za nepoznati se slučaj može saznati tek nakon nekog vremena, primjerice, za rupu u podzemnom spremniku opasnih tvari. (38) |
| --- | --- |

20.

| 21. | U Direktivi se utvrđuju tri glavne kategorije obveze operatera:






  — | Ako do štete u okolišu još nije došlo, ali postoji prijeteća opasnost od takve štete, operater je bez odgode (39) dužan poduzeti potrebne mjere sprečavanja (40); |
| --- | --- | --- |

21.

—

Ako do štete u okolišu još nije došlo, ali postoji prijeteća opasnost od takve štete, operater je bez odgode (39) dužan poduzeti potrebne mjere sprečavanja (40);

| — | Ako je došlo do štete u okolišu, operateri su dužni poduzeti „sve primjenjive mjere za trenutačno stavljanje onečišćujućih tvari pod nadzor, njihovo zadržavanje, uklanjanje ili drukčije postupanje s njima i/ili drugim uzročnicima štete s ciljem ograničavanja ili sprečavanja daljnje štete u okolišu i nepovoljnih utjecaja na zdravlje ljudi ili daljnjeg oštećenja funkcija” (41). Radi lakšeg snalaženja u ovim će se Smjernicama ti koraci nazivati „trenutačno upravljanje uzročnicima štete”. |
| --- | --- |

—

Ako je došlo do štete u okolišu, operateri su dužni poduzeti „sve primjenjive mjere za trenutačno stavljanje onečišćujućih tvari pod nadzor, njihovo zadržavanje, uklanjanje ili drukčije postupanje s njima i/ili drugim uzročnicima štete s ciljem ograničavanja ili sprečavanja daljnje štete u okolišu i nepovoljnih utjecaja na zdravlje ljudi ili daljnjeg oštećenja funkcija” (41). Radi lakšeg snalaženja u ovim će se Smjernicama ti koraci nazivati „trenutačno upravljanje uzročnicima štete”.

| — | Ako je došlo do štete u okolišu, operateri su dužni poduzeti mjere otklanjanja (42). Dužni su utvrditi odgovarajuće mjere otklanjanja u skladu s Prilogom II. Direktivi te ih dostaviti nadležnom tijelu na odobrenje (43). |
| --- | --- |

—

Ako je došlo do štete u okolišu, operateri su dužni poduzeti mjere otklanjanja (42). Dužni su utvrditi odgovarajuće mjere otklanjanja u skladu s Prilogom II. Direktivi te ih dostaviti nadležnom tijelu na odobrenje (43).

| 22. | Upućivanja na izraze „bez odgode” i „trenutačno” pokazuju da su prve dvije kategorije obveze žurne. To utječe na zajednički dogovor o pojmu „šteta u okolišu”. Obveze operatera da poduzme mjere sprečavanja i da trenutačno upravlja uzročnicima štete u skladu s Direktivom supostoje sa sličnim obvezama utvrđenima u zakonodavstvu Unije u području zaštite okoliša, primjerice, u Direktivi 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (44) („Direktiva o industrijskim emisijama”). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Operateri moraju ispuniti i određene dodatne obveze. Na primjer, ako je došlo do štete u okolišu, moraju „bez odgode [obavijestiti] nadležno tijelo o svim bitnim aspektima stanja” (45) te se od njih može zatražiti da dostave dodatne podatke (46). Od njih se može zatražiti da ispune slične obveze u pogledu informacija o prijetećoj opasnosti od štete u okolišu. (47) Možda će biti dužni i provesti vlastitu procjenu štete u okolišu te nadležnom tijelu dostaviti sve potrebne informacije i podatke (48). Gledajući izvan okvira Direktive o odgovornosti za okoliš, od operatera se može zatražiti da nadležnim tijelima dostave sve odgovarajuće informacije u skladu s drugim zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, primjerice u skladu s Direktivom o industrijskim emisijama (49) ili Direktivom 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/82/EZ („Seveso direktiva”) (50). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Direktiva o odgovornosti za okoliš sadržava odredbe o vremenskom određenju primjene kojima se primjena ograničava datumom 30. travnja 2007. i protekom razdoblja od trideset godina (51). Naravno, razlikuje se vremensko područje primjene određenih dijelova uvedenih njezinim izmjenama; na primjer, u pogledu štete nanesene morskim vodama Direktiva se primjenjuje od 19. srpnja 2015. (52). Važno je napomenuti da su profesionalne djelatnosti uređene odobrenjima iz razdoblja prije 30. travnja 2007. obuhvaćene za potrebe utvrđivanja odgovornosti ako i u mjeri u kojoj se štetna djelatnost nastavlja nakon 30. travnja 2007. U predmetu C-529/15, Folk, Sud je zaključio da se Direktiva „primjenjuje ratione temporis na štetu u okolišu koja je nastupila nakon 30. travnja 2007., ali koja je nastala radom postrojenja koje je odobreno na temelju vodnog zakonodavstva i koje je započelo s radom prije tog datuma” (53). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Direktiva sadržava i odredbe o iznimkama kojima se utvrđuju ograničenja njezine primjene upućivanjem na brojne navedene uzroke štete u okolišu (54). Nadalje, u njoj se navodi niz temelja na koje se operater može pozvati kako ne bi morao snositi trošak mjera sprečavanja i otklanjanja (55). Isto tako, državama članicama nudi se mogućnost da odluče osloboditi operatere od troška mjera otklanjanja ako operater dokaže da nije postupio namjerno ili iz nepažnje te da je ispunio sve uvjete iz odobrenja (56) ili da je djelovao u skladu s najnovijim tehničkim i znanstvenim spoznajama (57). Međutim, postoje ograničenja za posljednje navedene mogućnosti, što je jasno objašnjeno u presudi Suda u predmetu C-529/15, Folk (58) u odnosu na članak 8. stavak 4. točku (a) Direktive. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Direktivom se državama članicama omogućuje da zadrže ili donesu strože odredbe o šteti u okolišu (59). To je u skladu s člankom 193. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Međutim, pravo na strože odredbe nije isto kao pravo na različite odredbe koje ne ispunjavaju uvjete Direktive niti je to pravo na ukidanje odgovornosti operatera za „štetu u okolišu” na temelju Direktive. Minimalni je uvjet ispunjenje zahtjeva Direktive u svim pogledima. |
| --- | --- |

26.

Uloga nadležnih tijela i odgovarajuće šire uloge država članica

| 27. | Operater je odgovoran za štetu u okolišu, a nadležna tijela (60) imaju obveze u pogledu te štete. Stoga su za zajednički dogovor o pojmu „šteta u okolišu” nužna određena upućivanja na njihovu ulogu. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Nadležna tijela moraju utvrditi operatera koji je prouzročio štetu u okolišu ili prijeteću opasnost od štete (61). Podrazumijeva se da nadležna tijela moraju znati da postoji šteta u okolišu ili opasnost od štete; u suprotnom, dužnost utvrđivanja operatera nema smisla. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Nadležna tijela moraju procijeniti i značaj štete u okolišu (62). Ponovno, dužnost procjene značaja ima smisla samo ako tijela znaju da postoji šteta u okolišu ili opasnost od štete. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Nadležna tijela moraju odrediti koje mjere otklanjanja operater treba poduzeti u skladu s Prilogom II. Direktivi (63) na temelju mogućih mjera otklanjanja koje je operater utvrdio te, po potrebi, u suradnji s odgovarajućim operaterom. U predmetu C-379/08, Raffinerie Mediterranee (ERG) SpA i dr., Sud je potvrdio mjerodavnost nadležnih tijela da izmijene mjere otklanjanja, istodobno ističući i potrebu da se operateru omogući saslušanje (64). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Dužnosti utvrđivanja odgovornog operatera, procjene značaja štete u okolišu i određivanja mjera otklanjanja zahtijevaju da nadležna tijela imaju i primjenjuju odgovarajuće informacije o štetnom događaju, profesionalnoj djelatnosti, šteti u okolišu i uzročnoj vezi između njih, kao i o operateru koji provodi tu djelatnost. U točkama 32.–37. u nastavku opisano je nekoliko potencijalnih vrsta i izvora odgovarajućih informacija. No treba imati na umu da potpune informacije ne moraju uvijek biti odmah dostupne i da će nadležna tijela možda trebati brzo reagirati. U takvim okolnostima načelo opreznosti opravdat će intervenciju nadležnih tijela na temelju razumnog uvjerenja da je došlo do štete u okolišu ili da će ona neminovno nastati. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kao što je navedeno u prethodnoj točki 23., operateri su u skladu s Direktivom dužni obavijestiti nadležna tijela o štetnim događajima i povezanoj šteti u okolišu. Kao što je također navedeno, u skladu s drugim zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša operateri mogu imati zasebne dužnosti da nadležnim tijelima dostave informacije o štetnim događajima. Međutim, ne može se isključiti mogućnost da neki operateri neće prijaviti štetu. Na primjer, vjerojatno neće ili je malo vjerojatno da hoće prijaviti štetne događaje i štete u okolišu uzročno povezane s prikrivenim nezakonitim djelatnostima ili nezakonitim ili nemarnim postupcima ili nedjelovanjima u okviru odobrenih djelatnosti. |
| --- | --- |

32.

| 33. | U uvodnoj izjavi 15. Direktive navodi se da bi tijela javne vlasti trebala osigurati pravilnu provedbu i izvršenje režima propisanog ovom Direktivom te da Direktiva sadržava propise u skladu s kojima nadležna tijela od operatera mogu zahtijevati više informacija i veću razinu uključenosti (65). Unatoč tomu, važno je da nadležna tijela imaju pristup drugim izvorima informacija uz one koje dostavi operater u skladu s Direktivom. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Jedan su potencijalni izvor informacija o štetnim događajima i šteti u okolišu zahtjevi za djelovanje koje podnose fizičke ili pravne osobe koje imaju pravo na podnošenje takvih zahtjeva (66). Zahtjevima za djelovanje obavezno se „prilažu odgovarajuće informacije i podaci koji potkrepljuju primjedbe dane u vezi sa štetom u okolišu” (67). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Drugi su mogući izvor relevantnih informacija rezultati regulatornog nadzora u skladu s ostalim primjenjivim zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša. Primjer bi bile rutinske inspekcije industrijskih postrojenja u skladu s Direktivom o industrijskim emisijama (68). Iako se, za potrebe utvrđivanja odgovornosti, svi štetni događaji neće podudarati s regulatornim povredama za koje je odgovoran operater, vjerojatnije je da će regulatorne povrede rezultirati štetnim događajima. Naime, dotičnim regulatornim zahtjevima nastoji se kontrolirati potencijalne ili stvarne rizike za ljudsko zdravlje te okoliš povezane s dotičnim profesionalnim djelatnostima. Posljedično, usklađenost s njima trebala bi u praksi smanjiti vjerojatnost nastanka štetnih događaja. Prema istom načelu, zbog neusklađenosti s tim zahtjevima, među ostalim njihove ozbiljne povrede, vjerojatnije je da će nastati štetni događaji. Pod uvjetom da postoje kvalitetni sustavi za dijeljenje informacija, praćenje usklađenosti s regulatornim zahtjevima trebalo bi stoga pomoći nadležnim tijelima u okviru Direktive da budu upoznata sa štetom u okolišu ili prijetećom opasnošću od štete, utvrde operatera i okarakteriziraju štetni događaj. Ono ujedno može pomoći nadležnim tijelima u procjeni štete u okolišu, primjerice, jer se praćenjem dobivaju informacije o prirodi onečišćujućih emisija. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kao što će biti jasno u nastavku ovih Smjernica, za procjenu značaja štete u okolišu općenito su potrebne informacije o stanju okoliša primatelja. Neke informacije o stanju okoliša bit će izravno povezane sa štetnim događajem – na primjer, evidencija o smrtnosti ribe u rijeci na koju je nedavno štetno utjecala onečišćujuća emisija. No druge važne informacije o stanju okoliša uključivat će evidenciju i informacije prikupljene u druge svrhe, na primjer, da bi se utvrdilo opće stanje očuvanosti zaštićene vrste ili stanje zaštićenog prirodnog područja kao što je područje mreže Natura 2000. Mnogo važnih informacija o stanju okoliša dobivat će se praćenjem stanja okoliša koje provode nacionalne uprave. Osobito važne bit će informacije prikupljene i objedinjene u okviru četiriju direktiva navedenih u prethodnoj točki 7. One se mogu dopuniti drugim važnim informacijama priznate znanstvene vrijednosti, na primjer, ekološka nevladina organizacija može pružati detaljne informacije kroz građanske inicijative u području znanosti (69). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kad je riječ o potencijalnoj važnosti, s informacijama o stanju u okolišu usko su povezane znanstvene i tehničke informacije koje se odnose na štetu u okolišu, na primjer, znanstvene spoznaje o životnom ciklusu zaštićene vrste pogođene štetnim djelovanjem ili o rizicima za ljudsko zdravlje zbog izloženosti određenim onečišćivačima. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kao što je prethodno navedeno, pojava štete u okolišu ili prijeteća opasnost od štete često će se, iako ne i uvijek, podudarati s povredom drugog zakonodavstva Unije u području zaštite okoliša. Takve povrede mogu zahtijevati ili opravdati zasebno djelovanje tijela države članice kako bi se ostvarili rezultati koji se zahtijevaju ostalim zakonodavnim aktima Unije (na primjer, zaštita prirodnog područja u skladu s Direktivom o pticama i Direktivom o staništima) te kako bi se provele učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije. Stoga u istim činjeničnim okolnostima mogu nastati i odgovornost za okoliš i odgovornost za sankcije, a u praksi se procjena štete u okolišu u skladu s Direktivom može odvijati istodobno s procjenom povreda u druge svrhe. Na primjer, ponašanje koje su države članice dužne kriminalizirati, u skladu s Direktivom 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava („Direktiva o kaznenim djelima protiv okoliša”) (70), uključuje neka (iako ne sva) ponašanja koja će vjerojatno dovesti do nastanka odgovornosti za okoliš (71). U tom kontekstu, da bi procijenila značaj štete u okolišu, nadležna tijela mogu upotrijebiti iste izvore informacija kao i tijela odgovorna za sankcije. No treba naglasiti da se zahtjevi za odgovornost iz Direktive primjenjuju odvojeno od sankcija. U tom smislu činjenica da tijela mogu djelovati kako bi odredila upravne ili kaznene sankcije nije razlog da se zanemare dužnosti koje nadležna tijela imaju kako bi osigurala da se šteta u okolišu procijeni i spriječi, da se uzročnicima štete upravlja bez odlaganja ili da se šteta otkloni u skladu s Direktivom (suprotno je također točno: utvrđivanje odgovornosti za okoliš nije razlog da se zanemari uloga sankcija) (72). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Javlja se još niz dodatnih točaka u pogledu situacija u kojima se odgovornost iz Direktive podudara s regulatornim povredama drugog relevantnog zakonodavstva Unije u području zaštite okoliša, osobito drugog zakonodavstva koje se spominje u samoj Direktivi. Prvo, ako se uzročnici štete ne nadziru u skladu s Direktivom ili drugim zakonodavstvom, u skladu s načelom učinkovitosti države članice i njihova tijela morat će djelovati kako bi osigurali usklađenost s odgovarajućim odredbama Direktive i drugog zakonodavstva koje se krši. Drugo, u Direktivi nije izričito navedena sekundarna odgovornost javnih tijela da poduzimaju mjere sprečavanja, mjere za trenutačno upravljanje uzročnicima štete i mjere otklanjanja niti se izričito navodi da se od svih tih mjera može odustati ako ih operater ne donese ili ako operater može opravdati nesnošenje njihova troška. (73) U Direktivi se utvrđuje razlika između mjera i troškova tih mjera, što upućuje na to da su mjere potrebne neovisno o tome može li ili bi li operater trebao snositi trošak (74). Treće, sudska praksa pokazuje da se od država članica može zahtijevati da poduzmu daljnje korake ako potreban rezultat nije postignut unatoč tomu što su tijela poduzela mjere protiv operatera. U predmetu C-104/15, Komisija/Rumunjska, koji se odnosi na Direktivu o otpadu od industrija vađenja minerala (75), Sud je odlučio da je država članica i dalje odgovorna za propust pri nadzoru emisija otrovne prašine iz postrojenja za gospodarenje otpadom iz rudarstva, neovisno o tome što je operateru izrekla sankcije (76) i što je operater postao platežno nesposoban (77). |
| --- | --- |

39.

3.   „ŠTETA”

| 40. | Definicija pojma „šteta u okolišu” obuhvaća pojam „šteta” koji je zasebno definiran. Pojam „šteta” nije samostalan (u smislu da se obveze iz Direktive ne primjenjuju na razini općenitosti tog pojma). Kad je riječ o primjeni Direktive na konkretne situacije, nužno je osloniti se na preciznije izraze sadržane u definiciji pojma „šteta u okolišu”. Neovisno o tom ograđivanju, definicija pojma „šteta” važna je zato što je uključena u definiciju pojma „šteta u okolišu”, ali i zato što predstavlja četiri osnovna pojma koja su razrađena u detaljnijoj definiciji. U Smjernicama se stoga pojam „šteta” razmatra prije razmatranja ostalih elemenata definicije pojma „šteta u okolišu”.
  Okvir 1.: definicija pojma „šteta” |
| --- | --- |

40.

Okvir 1.: definicija pojma „šteta”

| U članku 2. stavku 2. Direktive o odgovornosti za okoliš navodi se da pojam „šteta” znači „mjerljiva nepovoljna promjena prirodnog dobra ili mjerljivo slabljenje funkcije prirodnog dobra koji mogu nastati izravno ili neizravno”. |
| --- |

U članku 2. stavku 2. Direktive o odgovornosti za okoliš navodi se da pojam „šteta” znači „mjerljiva nepovoljna promjena prirodnog dobra ili mjerljivo slabljenje funkcije prirodnog dobra koji mogu nastati izravno ili neizravno”.

| 41. | Četiri su osnovna pojma obuhvaćena definicijom pojma „šteta”:






  — | pojam materijalno područje primjene onoga što je zahvaćeno, tj. prirodnih dobara i funkcija prirodnih dobara, |
| --- | --- | --- |

41.

—

pojam materijalno područje primjene onoga što je zahvaćeno, tj. prirodnih dobara i funkcija prirodnih dobara,

| — | pojam nepovoljni utjecaji, tj. nepovoljne promjene i slabljenja funkcije, |
| --- | --- |

—

pojam nepovoljni utjecaji, tj. nepovoljne promjene i slabljenja funkcije,

| — | pojam područje primjene tih nepovoljnih utjecaja, tj. onih mjerljivih, |
| --- | --- |

—

pojam područje primjene tih nepovoljnih utjecaja, tj. onih mjerljivih,

| — | pojam načini na koje može doći do tih nepovoljnih utjecaja, tj. izravno ili neizravno. |
| --- | --- |

—

pojam načini na koje može doći do tih nepovoljnih utjecaja, tj. izravno ili neizravno.

Materijalno područje primjene pojmova „prirodna dobra” i „funkcija prirodnih dobara”

Okvir 2.: definicije pojmova „prirodno dobro” i „funkcija prirodnog dobra”

| U članku 2. stavku 12. Direktive o odgovornosti za okoliš navodi se da „prirodno dobro” znači „zaštićene vrste i prirodna staništa, voda i zemlja”.
  U članku 2. stavku 13. Direktive o odgovornosti za okoliš navodi se da „funkcije” i „funkcije prirodnih dobara” znači „djelovanja prirodnog dobra u korist drugog prirodnog dobra ili javnosti”. |
| --- |

U članku 2. stavku 12. Direktive o odgovornosti za okoliš navodi se da „prirodno dobro” znači „zaštićene vrste i prirodna staništa, voda i zemlja”.

U članku 2. stavku 13. Direktive o odgovornosti za okoliš navodi se da „funkcije” i „funkcije prirodnih dobara” znači „djelovanja prirodnog dobra u korist drugog prirodnog dobra ili javnosti”.

| 42. | Kad je riječ o materijalnom području primjene, definicija pojma „šteta” odnosi se na dva pojma koji su i sami izričito definirani u Direktivi, odnosno na pojmove „prirodno dobro” i „funkcija prirodnog dobra”. Pojam „prirodno dobro” definira se tako da su njegovim značenjem obuhvaćene tri zasebne kategorije dobra: zaštićene vrste i prirodna staništa, voda i zemljište. Istovremeno se u definiciji pojma „funkcija prirodnog dobra” ističu međuovisnosti tih različitih kategorija tako što se upućuje na funkcije koje one izvode jedna za drugu. U nastavku slijedi nekoliko primjera (popis nije konačan): slana močvara (vrsta prirodnog staništa) može štititi obalno područje, površinska voda (kategorija vode) može biti podrška zaštićenim vrstama divljih ptica, zemljište može filtrirati onečišćivače koji bi u suprotnom mogli doći do podzemnih voda (kategorija vode). Definicijom pojma „funkcija prirodnog dobra” obuhvaćene su i funkcije prirodnog dobra od kojih ljudi imaju koristi. U primjere na popisu koji nije konačan ubrajaju se prirodna staništa, kao što su tresetišta, koja služe kao važna skladišta ugljika, vode koje su izvor pitke vode i one koje osiguravaju ribu za rekreativni ribolov te zemljište, koje je potrebno za proizvodnju hrane i stanovanje. |
| --- | --- |

42.

Nepovoljni utjecaji

| 43. | Kad je riječ o nepovoljnim utjecajima, definicija pojma „šteta” ponajprije se odnosi na „nepovoljnu promjenu” prirodnog dobra, a potom na „slabljenje” funkcije prirodnog dobra. Nešto je preciznija definicija pojma „šteta u okolišu”, no korisno je imati na umu tri općenite napomene:






  — | i pojam „nepovoljna promjena” i pojam „slabljenje funkcije” podrazumijevaju nepovoljne utjecaje, |
| --- | --- | --- |

43.

—

i pojam „nepovoljna promjena” i pojam „slabljenje funkcije” podrazumijevaju nepovoljne utjecaje,

| — | ti nepovoljni utjecaji odnose se i na stanje prirodnog dobra i na korisne funkcije prirodnog dobra i za druga prirodna dobra i za ljude. Stoga nepovoljni utjecaji ne uključuju samo nepovoljne utjecaje na svojstva prirodnog dobra, već i nepovoljne utjecaje na međuovisnosti i dinamične odnose unutar prirodnih dobara i funkcija te među njima, tj. funkcija koje prirodna dobra osiguravaju jedna za druge te za javnost, |
| --- | --- |

—

ti nepovoljni utjecaji odnose se i na stanje prirodnog dobra i na korisne funkcije prirodnog dobra i za druga prirodna dobra i za ljude. Stoga nepovoljni utjecaji ne uključuju samo nepovoljne utjecaje na svojstva prirodnog dobra, već i nepovoljne utjecaje na međuovisnosti i dinamične odnose unutar prirodnih dobara i funkcija te među njima, tj. funkcija koje prirodna dobra osiguravaju jedna za druge te za javnost,

| — | pojmovi promjene i slabljenja upućuju na razliku između situacije „prije” i situacije „nakon” štetnog događaja. |
| --- | --- |

—

pojmovi promjene i slabljenja upućuju na razliku između situacije „prije” i situacije „nakon” štetnog događaja.

Mjerljivo

| 44. | Da bi se primjenjivala definicija pojma „šteta”, nepovoljne promjene i slabljenja moraju spadati u kategoriju „mjerljivo”. Mjerljivo znači da se šteta mora moći kvantificirati ili procijeniti te da se situacija prije i situacija nakon štetnog događaja moraju moći smisleno usporediti. |
| --- | --- |

44.

Izravno ili neizravno

| 45. | Konačno, definicija pojma „šteta” podrazumijeva mogućnost da nepovoljne promjene ili slabljenja nastanu izravno i neizravno. Izrazom „izravno ili neizravno” obuhvaćena je uzročna veza između štetnog događaja s jedne strane i specifičnih nepovoljnih utjecaja s druge strane. Ponekad će uzročna veza biti izravna, npr. kad operater krčenjem šuma uništi zaštićeno prirodno stanište šume. Ponekad će biti neizravna, npr. kad ispuštanje nutrijenata u vodno tijelo dovede do propadanja udaljenog zaštićenog vodenog staništa. Kad je riječ o uzročno-posljedičnoj vezi, korisno je uputiti na model „izvor – put kretanja – primatelj”. Uzročnici štete povezani s profesionalnom djelatnošću (tj. izvorom) mogu se kretati zrakom, vodom ili zemljom (tj. putem kretanja) prije nego što utječu na određeno prirodno dobro (tj. primatelja). U predmetu C-129/16, Túrkevei Tejtermelő Kft. Sud je napomenuo da, iako onečišćenje zraka samo po sebi ne predstavlja štetu u okolišu, šteta nanesena prirodnim dobrima može biti rezultat onečišćenja zraka (78). Štetni događaj može se odvojiti od nepovoljnih utjecaja koje uzrokuje u smislu vremena (npr. prirodno dobro trpi odgođenu reakciju) ili prostora (npr. prirodno dobro trpi nepovoljne utjecaje na lokaciji koja je udaljena od mjesta nastanka štetnog događaja) ili u smislu uključenih prirodnih dobara (npr. čin primjene otrovne tvari u tlu uzrokuje smrt zaštićene vrste). Ideja da se nepovoljni utjecaji mogu pojaviti neizravno također je povezana s funkcijama koje prirodna dobra osiguravaju jedno za drugo. |
| --- | --- |

45.

4.   PREGLED POJMA „ŠTETA U OKOLIŠU”

| 46. | U okviru definicije pojma „šteta u okolišu” sadržana je i razrađuje se definicija pojma „šteta”. Najprije, kad je riječ o materijalnom i zemljopisnom području primjene, njome se dijele i razvrstavaju tri kategorije pojma „prirodno dobro” obuhvaćene definicijom pojma „šteta”, tj. zaštićene vrste i prirodna staništa, voda i zemljište. Nadalje, za prve dvije kategorije prirodnih dobara uključuje određene pojedinosti na temelju kojih se može utvrditi zemljopisno područje primjene obveza iz Direktive. Drugo, unutar svake kategorije prirodnih dobara detaljnije se opisuju relevantni nepovoljni utjecaji tako što se upućuje na određene koncepte (koji se u ovim Smjernicama nazivaju „referentni koncepti”). Treće, uključen je pojam značaja kako bi se detaljnije definiralo područje primjene nepovoljnih utjecaja koje treba razmotriti. Četvrta napomena odnosi se na definiciju pojma „šteta u okolišu” kojom se ne isključuje mogućnost da će sve tri potkategorije štete nanesene prirodnom dobru biti relevantne u isto vrijeme.
  Okvir 3.: definicija pojma „šteta u okolišu” |
| --- | --- |

46.

Okvir 3.: definicija pojma „šteta u okolišu”

| U članku 2. stavku 1. Direktive o odgovornosti za okoliš (79) utvrđuje se da pojam „šteta u okolišu” znači:






  „(a) | šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima, a to je svaka šteta sa značajnim nepovoljnim utjecajima za postizanje ili održavanje povoljnog stanja očuvanosti tih staništa ili vrsta. Značaj tih utjecaja procjenjuje se u odnosu na početno stanje uzimajući u obzir kriterije iz Priloga I.
  Šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima ne uključuje prethodno utvrđene nepovoljne utjecaje proizašle iz radnje operatera koju su odgovarajuća tijela izrijekom dopustila u skladu s odredbama kojima se provodi članak 6. stavci 3. i 4. ili članak 16. Direktive 92/43/EEZ ili članak 9. Direktive 79/409/EEZ ili, u slučaju staništa i vrsta koje nisu obuhvaćene pravom Zajednice, u skladu s ekvivalentnim odredbama nacionalnog prava o očuvanju prirode; |
| --- | --- |

U članku 2. stavku 1. Direktive o odgovornosti za okoliš (79) utvrđuje se da pojam „šteta u okolišu” znači:

„(a)

šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima, a to je svaka šteta sa značajnim nepovoljnim utjecajima za postizanje ili održavanje povoljnog stanja očuvanosti tih staništa ili vrsta. Značaj tih utjecaja procjenjuje se u odnosu na početno stanje uzimajući u obzir kriterije iz Priloga I.

Šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima ne uključuje prethodno utvrđene nepovoljne utjecaje proizašle iz radnje operatera koju su odgovarajuća tijela izrijekom dopustila u skladu s odredbama kojima se provodi članak 6. stavci 3. i 4. ili članak 16. Direktive 92/43/EEZ ili članak 9. Direktive 79/409/EEZ ili, u slučaju staništa i vrsta koje nisu obuhvaćene pravom Zajednice, u skladu s ekvivalentnim odredbama nacionalnog prava o očuvanju prirode;

| (b) | šteta nanesena vodama, tj. svaka šteta koja značajno nepovoljno utječe na:






  (i) | ekološko, kemijsko ili količinsko stanje ili ekološki potencijal dotičnih voda u skladu s definicijom iz Direktive 2000/60/EZ, s izuzetkom nepovoljnih posljedica na koje se primjenjuje članak 4. stavak 7. te Direktive; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

šteta nanesena vodama, tj. svaka šteta koja značajno nepovoljno utječe na:

(i)

ekološko, kemijsko ili količinsko stanje ili ekološki potencijal dotičnih voda u skladu s definicijom iz Direktive 2000/60/EZ, s izuzetkom nepovoljnih posljedica na koje se primjenjuje članak 4. stavak 7. te Direktive; ili

| (ii) | stanje okoliša dotičnih morskih voda u skladu s definicijom iz Direktive 2008/56/EZ, ako određeni aspekti stanja okoliša morskog okoliša nisu već uređeni Direktivom 2000/60/EZ (80). |
| --- | --- |

(ii)

stanje okoliša dotičnih morskih voda u skladu s definicijom iz Direktive 2008/56/EZ, ako određeni aspekti stanja okoliša morskog okoliša nisu već uređeni Direktivom 2000/60/EZ (80).

| (c) | šteta nanesena zemljištu, a to je svako onečišćenje zemljišta koje uzrokuje značajan rizik od nepovoljnog djelovanja na zdravlje ljudi zbog izravnog ili neizravnog unošenja tvari, pripravaka, organizama ili mikroorganizama u, na ili pod zemljište”. |
| --- | --- |

(c)

šteta nanesena zemljištu, a to je svako onečišćenje zemljišta koje uzrokuje značajan rizik od nepovoljnog djelovanja na zdravlje ljudi zbog izravnog ili neizravnog unošenja tvari, pripravaka, organizama ili mikroorganizama u, na ili pod zemljište”.

Materijalno i zemljopisno područje primjene svakog prirodnog dobra

| 47. | Zbog stupnja razdiobe materijalnog područja primjene, za zajednički dogovor o pojmu „šteta u okolišu” nužno je detaljno analizirati svaku kategoriju prirodnog dobra. To uključuje zemljopisno područje primjene svake kategorije prirodnog dobra. Napomene o materijalnom i zemljopisnom području primjene navedene su u nastavku ovih Smjernica. |
| --- | --- |

47.

Referentni koncepti za nepovoljne utjecaje

| 48. | U okviru definicije pojma „šteta u okolišu” primjenjuje se referentni koncept za sve tri kategorije prirodnih dobara kako bi se utvrdilo jesu li nepovoljni utjecaji relevantni. Kad je riječ o zaštićenim vrstama i prirodnim staništima, referentni je koncept povoljno stanje očuvanosti. Za vodu su to ekološko, kemijsko ili količinsko stanje ili ekološki potencijal voda u skladu s Okvirnom direktivom o vodama i stanje okoliša morskih voda u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji, koje imaju različite dimenzije. Za kopno je to rizik za ljudsko zdravlje. Funkcija je tih referentnih koncepata osigurati parametre i kriterije prema kojima se može ispitati važnost nepovoljnih utjecaja. Ti koncepti pružaju elemente na temelju kojih se mogu mjeriti nepovoljni utjecaji. Koncepti se detaljnije analiziraju u odjeljcima ovih Smjernica posvećenima određenim kategorijama štete nanesene prirodnom dobru. |
| --- | --- |

48.

Procjena značaja

| 49. | U okviru referentnih koncepata kvalificiraju se vrste nepovoljnih utjecaja koje su obuhvaćene Direktivom. Definicija pojma „šteta u okolišu” sadržava dodatnu kvalifikaciju: riječ „značajan” ili „značajno” odnosi se na svaku kategoriju prirodnih dobara, a na temelju Direktive zahtijeva se provedba mjera sprečavanja, trenutačnog upravljanja uzročnicima štete ili mjera otklanjanja samo ako su nepovoljni utjecaji procijenjeni kao značajni s obzirom na navedene referentne koncepte. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Među instrumentima Unijina prava o zaštiti okoliša zahtjev za procjenu značaja ne može se jedinstveno pripisati samo Direktivi o odgovornosti za okoliš. Na primjer, takav zahtjev nalazi se i u Direktivi o staništima (81) te je u samoj srži Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (82) („Direktiva o procjeni učinka na okoliš”). Međutim, procjena je značaja u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš sui generis. |
| --- | --- |

50.

| 51. | U kontekstu Direktive o odgovornosti za okoliš zajedničkom dogovoru o procjeni značaja može pogodovati razmatranje sljedećih aspekata:






  — | okolnosti u kojima se javlja potreba za procjenom značaja, |
| --- | --- | --- |

51.

—

okolnosti u kojima se javlja potreba za procjenom značaja,

| — | svrhe procjene značaja, |
| --- | --- |

—

svrhe procjene značaja,

| — | pravne odgovornosti u pogledu provedbe procjene, |
| --- | --- |

—

pravne odgovornosti u pogledu provedbe procjene,

| — | konteksta u kojima će se provesti procjena, |
| --- | --- |

—

konteksta u kojima će se provesti procjena,

| — | fokusa procjene, |
| --- | --- |

—

fokusa procjene,

| — | provedbe procjene, |
| --- | --- |

—

provedbe procjene,

| — | utvrđivanja značaja. |
| --- | --- |

—

utvrđivanja značaja.

Okolnosti

| 52. | Kao što je navedeno u odjeljku 2. ovih Smjernica, štetni događaji, uzročnici štete, relevantne profesionalne djelatnosti, ponašanje operatera i priroda uzročne veze mogu se znatno razlikovati. Procjenu značaja trebat će prilagođavati svim tim varijablama. Na primjer, jednokratna nesreća donosi drukčiji niz izazova tijekom postupka koji je u tijeku, kao što je postupak u predmetu C-529/15, Folk. |
| --- | --- |

52.

Svrhe

| 53. | Procjena značaja nepovoljnih utjecaja nije sama sebi svrha. Provodi se kako bi se utvrdilo zahtijevaju li nepovoljni utjecaji:






  — | provedbu mjera sprečavanja |
| --- | --- | --- |

53.

—

provedbu mjera sprečavanja

| — | trenutačno upravljanje uzročnicima štete i/ili |
| --- | --- |

—

trenutačno upravljanje uzročnicima štete i/ili

| — | provedbu mjera otklanjanja. |
| --- | --- |

—

provedbu mjera otklanjanja.

| 54. | Te se tri svrhe razlikuju i, ovisno o okolnostima, neke od njih mogu biti relevantne, a druge ne moraju. Na primjer, u situacijama prijeteće opasnosti jedina svrha procjene bit će spriječiti da se dogodi štetni događaj. U situacijama u kojima se štetni događaj već dogodio trenutačno upravljanje uzročnicima štete može ili ne mora biti nužno. Na primjer, takvo trenutačno upravljanje možda više neće biti moguće ako su zbog uzročnika štete već nastali nepovoljni utjecaji te su uzročnici iscrpljeni. Naravno, sve tri svrhe mogu postati redom relevantne, npr. kad prijeteća opasnost od štetnog događaja postane stvarni štetni događaj koji zahtijeva provedbu trenutačnog upravljanja uzročnicima štete i naknadnih mjera otklanjanja. Stoga će procjenu značaja trebati prilagoditi svrhama koje su relevantne za određene okolnosti koje su nastale. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Svrhe sprečavanja i trenutačnog upravljanja uzročnicima štete povezane su s potencijalnim ili stvarnim uzročnicima štete. Te svrhe odražavaju načela Ugovora o sprečavanju i popravljanju na izvoru. Kao što je već navedeno, za njih je ključno vrijeme. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Svrha utvrđivanja potrebe za mjerama otklanjanja usko je povezana s određenim zahtjevima o mjerama otklanjanja iz Direktive koji su detaljno opisani u Prilogu II. U slučaju štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima te štete nanesene vodama mjere otklanjanja usmjerene su na ponovnu uspostavu početnog stanja okoliša (vidjeti okvir 4. u nastavku) primarnim, dopunskim i kompenzacijskim otklanjanjem, pri čemu su svi pojmovi definirani. Kao što se može vidjeti, ti su zahtjevi usmjereni na okoliš pogođen štetnim djelovanjem umjesto na uzročnike štete iako se daljnje upravljanje uzročnicima štete ne može isključiti, kako se navodi u predmetu Folk (83). U slučaju štete nanesene zemljištu mjere otklanjanja usmjerene su na daljnje upravljanje uzročnicima štete ako su takvi uzročnici i dalje značajan rizik za zdravlje ljudi, čak i nakon ispunjenja druge prethodno navedene svrhe.
  Okvir 4.: definicija pojma „početno stanje” |
| --- | --- |

56.

Okvir 4.: definicija pojma „početno stanje”

| U članku 2. stavku 14. Direktive o odgovornosti za okoliš navodi se da pojam „početno stanje” znači „stanje prirodnih dobara i funkcija u vrijeme nastanka štete koji bi se održali da nije došlo do štete u okolišu, procijenjeno na temelju najboljih raspoloživih podataka”. |
| --- |

U članku 2. stavku 14. Direktive o odgovornosti za okoliš navodi se da pojam „početno stanje” znači „stanje prirodnih dobara i funkcija u vrijeme nastanka štete koji bi se održali da nije došlo do štete u okolišu, procijenjeno na temelju najboljih raspoloživih podataka”.

Obveze uključenih strana

| 57. | Kao što je navedeno u točki 29., za procjenu značaja odgovorno je nadležno tijelo. U uvodnoj izjavi 24. Direktive navodi se sljedeće: „Nadležna tijela trebalo bi ovlastiti za posebne zadatke koji podrazumijevaju odgovarajuće diskrecijsko pravo upravnog odlučivanja, i to dužnost procjene značaja štete i određivanja koje bi mjere otklanjanja trebalo poduzeti”. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Međutim, svakako treba imati na umu da operateri imaju obvezu bez odgode sprečavati štetne događaje i trenutačno upravljati uzročnicima štete. Te odgovornosti podrazumijevaju potrebu da operateri samostalno prepoznaju uzročnike štete povezane s njihovim profesionalnim djelatnostima i proaktivno odgovaraju na njih. Nadalje, odgovarajuće odredbe Direktive upućuju na to da bi se procjena značaja trebala provesti u kontekstu dinamičnog odnosa između operatera i nadležnog tijela, pri čemu je prvi dužan aktivno pružati informacije i poštovati upute nadležnog tijela. (84) One mogu uključivati uputu operateru da provede vlastitu procjenu te dostavi potrebne informacije i podatke (85). Taj dinamični odnos posebno je važan kad su već nastali nepovoljni utjecaji te je nužno poduzeti mjere otklanjanja. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Učinak se može procjenjivati u situacijama u kojima, uz nadležno tijelo i operatera, postoje uključene strane. Konkretno, nadležno tijelo mora ispuniti nekoliko pravnih obveza u pogledu valjanog zahtjeva za djelovanje (86). |
| --- | --- |

59.

| 60. | Ako šteta u okolišu utječe ili će vjerojatno utjecati na više država članica, dotične države članice imaju obveze suradnje koje su relevantne za procjenu značaja (87). |
| --- | --- |

60.

Kontekst

| 61. | Elementi koji će se procjenjivati ovisit će o relevantnim kategorijama prirodnih dobara i odgovarajućim referentnim konceptima. Na primjer, šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima zahtijevat će razmatranje vrlo različitih elemenata u usporedbi sa štetom nanesenom zemljištu. Ti specifični elementi detaljnije se razmatraju u sljedećim odjeljcima ovih Smjernica. |
| --- | --- |

61.

Fokus procjene

| 62. | Fokus procjene morat će se razlikovati ovisno o relevantnim okolnostima, svrhama i kontekstu. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Definicija pojma „šteta” pokazuje da nepovoljni utjecaji obuhvaćaju promjene i slabljenja funkcija koji trebaju biti mjerljivi, a definicija „štete u okolišu” pokazuje da se te promjene i slabljenja funkcija trebaju odnositi na referentne koncepte. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Mjerenje uključuje usporedbu stanja prirodnih dobara i funkcija prije štetnog događaja s njihovim stanjem nakon štetnog događaja (očigledno, kad je riječ o stanju nakon štetnog događaja, ova će usporedba biti apstraktna u slučaju prijeteće opasnosti jer se prijeteća opasnost dotad neće materijalizirati kao šteta). Uspoređuju se dva različita oblika kvantifikacije ili procjene, jedan usmjeren na situaciju prije i drugi usmjeren na situaciju nakon štetnog događaja (88). Važno je naglasiti da će se procjeni, iako je relevantna i za mjere sprečavanja i za mjere otklanjanja, trebati pristupati drukčije ovisno o tome je li hitna. Ako je hitna, procjena se mora provesti na temelju brze prosudbe koja se temelji na postojećim i odmah dostupnim informacijama koje su često općenite. Potpora takvom diferenciranom pristupu može se pronaći u predmetu C-378/08, Raffinerie Mediterranee (ERG) SpA
  i dr. (89). |
| --- | --- |

64.

| 65. | Kad je riječ o mjerenju situacije prije štetnog događaja, u obzir se uzima pojam početnog stanja (vidjeti prethodni okvir 4.). Iako početno stanje može biti konstantno, vjerojatno će se mijenjati tijekom vremena. Na primjer, stanje se može mijenjati redovito ili predvidivo (kao u slučaju plavnog područja ili sezonskog jezera kao što je, na primjer, povremeno jezero (eng. turlough (90))) ili se područje staništa ili populacije zahvaćenih vrsta već može povećavati ili smanjivati. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Kad je riječ o promjeni ili slabljenju funkcije, sastojat će se od razlike između stanja prirodnog dobra ili funkcije nakon nastanka štetnog događaja i početnog stanja. Stoga stanje nakon štetnog događaja mora biti poznato. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Razlika između početnog stanja i stanja nakon štetnog događaja može biti nestabilna tamo gdje uzročnici štete nastave uzrokovati nepovoljne utjecaje, a opseg tih štetnih učinaka raste. Iz svrhe trenutačnog upravljanja uzročnicima štete može se zaključiti da će se pri procjeni značaja morati razmotriti i uzročnici štete koji uzrokuju nepovoljne utjecaje. |
| --- | --- |

67.

Provedba procjene

| 68. | Ovisno o tome koje su svrhe relevantne za okolnosti koje nastanu, procjena značaja promjena prirodnog dobra može uključivati različite faze i razmatranje različitih vrsta informacija (91). |
| --- | --- |

68.

| 69. | Ako je zbog prijeteće opasnosti nužno provesti mjere sprečavanja, operater i, prema potrebi, nadležno tijelo, trebat će prepoznati potencijalne uzročnike štete povezane s profesionalnom djelatnošću i bez odgode osigurati da oni ne uzrokuju značajne nepovoljne utjecaje relevantnim prirodnim dobrima ili da ne oslabe funkcije bilo kojeg prirodnog dobra. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Isto tako, ako uzročnici štete zahtijevaju trenutačno upravljanje, operater i, prema potrebi, nadležno tijelo, trebat će prepoznati uzročnike štete povezane s profesionalnom djelatnošću te osigurati brze intervencije kako bi njima upravljali i tako zaustavili uzročno-posljedičnu vezu značajnih nepovoljnih utjecaja na relevantna prirodna dobra ili slabljenje funkcija prirodnih dobara. |
| --- | --- |

70.

| 71. | U svrhu provedbe mjera sprečavanja i trenutačnog upravljanja uzročnicima štete potreba za brzom procjenom znači da će biti potrebno pouzdati se u odmah dostupne informacije i na temelju njih donijeti zaključke. Općenite informacije o prirodi uzročnika štete i izloženosti prirodnog dobra njihovim nepovoljnim utjecajima često će biti ključni jer možda neće biti vremena da se pričekaju pojedinosti specifične za područje. U takvim je okolnostima nužna primjena načela opreznosti. (92) |
| --- | --- |

71.

| 72. | Ako je nužno provesti mjere otklanjanja, primjerena je detaljnija procjena koja ne bi trebala biti toliko hitna. Neovisno o tome, trebala bi se pravodobno provesti jer je i vrijeme važan čimbenik kad je riječ o mjerama otklanjanja opisanima u Prilogu II (93). |
| --- | --- |

72.

| 73. | Kad je riječ o mjerama otklanjanja, ne može se isključiti da će, kako pokazuje točka 20., postojati vremenski odmak između štetnog događaja i prve prilike za procjenu njegova značaja. U skladu s odredbama Direktive o vremenskom području primjene (kao što je navedeno u prethodnoj točki 24.), postojanje vremenskog odmaka ipak nije razlog za odustajanje od procjene, osobito kad štetni događaj ima trajne nepovoljne utjecaje. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Okolnosti zbog kojih može nastati odgovornost u skladu s Direktivom također mogu zahtijevati procjenu kako bi se razmotrilo pitanje regulatornog propusta u pogledu drugog instrumenta u području zaštite okoliša kao što su Direktiva o procjeni učinka na okoliš i Direktiva o staništima (94). No procjena značaja na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš ne bi se trebala povezivati s obrascima za procjenu koji su potrebni za razmatranje pitanja regulatornog propusta niti im podlijegati. Svaki zajednički postupak (kao što je ex post procjena učinka na okoliš) za ispravljanje i regulatornog propusta (npr. propusta da se provede potrebna prethodna procjena učinka na okoliš) i procjene značaja promjena na prirodnim dobrima na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš mora biti u skladu sa zahtjevima te direktive. |
| --- | --- |

74.

Utvrđivanje značaja

| 75. | Značaj treba utvrditi u kontekstu svrha koje je potrebno ispuniti. Imajući na umu definiciju pojma „početno stanje”, treba ga utvrditi u odnosu na stvarno fizičko područje zemljišta ili vode, ili (u slučaju zaštićenih vrsta) stvarnih populacija koje podliježu negativnom utjecaju ili kojima prijeti rizik da će biti zahvaćene, pri čemu se u obzir uzimaju sva postojeća bitna svojstva ili dinamični čimbenici koji su na dotična prirodna dobra mogli utjecati neovisno o štetnom događaju. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Kad je riječ o pojmu „značajan”, sud je u predmetu C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein eV utvrdio sljedeće: „Iz uporabe pridjeva „značajnim” u članku 2. točki 1. podtočki (a) prvom podstavku Direktive 2004/35 proizlazi da se samo šteta određene težine, kvalificirana kao „značajna šteta” u Prilogu I. toj direktivi, može smatrati štetom nanesenom zaštićenim vrstama i prirodnim staništima, što znači da je u svakom konkretnom slučaju nužno procijeniti značaj učinaka predmetne štete”. (95) U tom se predmetu navodi da je utvrđivanje što je „značajno” u konačnici pitanje prava Unije. Kad je riječ o pojmu „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima”, u Prilogu I. Direktivi o odgovornosti za okoliš navodi se sljedeće: „Značajne nepovoljne promjene početnog stanja trebalo bi utvrditi s obzirom na mjerljive vrijednosti kao što su”. U prethodno citiranom odlomku iz predmeta C-297/19 stoga se navodi i da je za ovu kategoriju štete u okolišu utvrđivanje značaja pitanje objektivne, tehničke procjene koja se temelji na mjerljivim vrijednostima. Može se zaključiti da isto vrijedi i za druge kategorije štete u okolišu u skladu s Direktivom. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Iz prethodno navedenoga također se može zaključiti da se primjena Direktive ne može isključiti na temelju proizvoljnih, subjektivnih mišljenja o tome što je značajno ili na temelju socioekonomskih razmatranja koja nisu obuhvaćena Direktivom kako bi se procijenio i utvrdio značaj. Međutim, prema potrebi, može se iskoristiti niz isključenja, iznimki (96) i obrana (97) predviđenih Direktivom kako bi se razmotrilo pitanje socioekonomskih razmatranja ili procjena proporcionalnosti sadržanih u Direktivi (98). |
| --- | --- |

77.

| 78. | Značaj utjecaja ne ovisi nužno o tome jesu li oni prisutni u velikoj mjeri. U predmetu C-392/96, Komisija/Irska, Sud je u vezi s Direktivom o procjeni učinka na okoliš naveo sljedeće: „Čak i mali projekt može imati značajne utjecaje na okoliš ako je na lokaciji na kojoj su čimbenici okoliša utvrđeni u članku 3. Direktive, kao što su flora i fauna, tlo, voda, klima i kulturno nasljeđe, osjetljivi na najmanju izmjenu”. Slično obrazloženje može se smatrati primjenjivim u kontekstu Direktive o odgovornosti za okoliš. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Kad je riječ o svrsi osiguranja mjera sprečavanja, značaj će se odnositi na izbjegavanje uzročnika štete koji proizvode nepovoljne utjecaje na određenim područjima ili u određenim populacijama. Isto vrijedi i za svrhu osiguravanja trenutačnog upravljanja uzročnicima štete. Nepovoljnim utjecajima smatrat će se utjecaji iz točaka 82. i 83. u nastavku. Određivanje bi se trebalo usmjeriti na pitanje vjerojatnosti hoće li uzročnici štete dovesti do nastanka nekih ili svih navedenih nepovoljnih utjecaja. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Direktiva podliježe tumačenju u skladu s metodama tumačenja Suda i u kontekstu relevantnih pravnih načela kao što je načelo opreznosti (99) (vidjeti i prethodnu točku 8.). Prema načelu opreznosti nije potrebna znanstvena sigurnost u nastanak mjerljivih nepovoljnih utjecaja. Dostatno je razumno uvjerenje. Nadalje, ako operater ili nadležno tijelo odluče da neće poduzimati niti zahtijevati mjere sprečavanja ili trenutačno upravljanje uzročnicima štete, njihova bi se odluka trebala temeljiti na činjenici da ne postoji razumna znanstvena sumnja u nepostojanje mjerljivih nepovoljnih utjecaja na prirodno dobro (100). |
| --- | --- |

80.

| 81. | Ako se utvrđuje značaj u svrhe provedbe mjera sprečavanja i trenutačnog upravljanja uzročnicima štete, postavlja se pitanje o tome kakve će mjere sprečavanja i trenutačnog upravljanja uzročnicima štete biti potrebne i primjerene. Mjere i upravljanje trebali bi biti usmjereni na zaustavljanje ili prekid uzročno-posljedične veze koja je nastala na temelju uzročnika štete i koja može rezultirati, ili je već rezultirala, time da prirodno dobro trpi vrste nepovoljnih utjecaja koje se navode u točkama 82. i 83. u nastavku. Predmet Folk pokazuje da se postojećim odobrenjem u pogledu uzročnika štete operater neće nužno izuzeti od potrebe da djeluje. U mjeri u kojoj Direktiva omogućuje oslanjanje na postojeće odobrenje moraju se ispuniti relevantni uvjeti. Nadalje, neispunjavanje relevantnog odobrenja ili drugog regulatornog zahtjeva samo je po sebi snažan pokazatelj potrebe za primjenom mjera sprečavanja i mjera za upravljanje uzročnicima štete u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš. Naime, vjerojatno bi se pokazalo da relevantni uzročnici štete nisu stavljeni pod stupanj nadzora koji bi se osigurao ispunjenjem regulatornih zahtjeva i stoga mogu lakše prouzročiti nepovoljne utjecaje obuhvaćene područjem primjene Direktive. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Kad je riječ o svrsi utvrđivanja potrebe za mjerama otklanjanja, odredbe Priloga II. o šteti nanesenoj zaštićenim vrstama i prirodnim staništima te šteti nanesenoj vodama upućuju na to kako bi se trebali utvrditi značaj i nalazi o slabljenju funkcija u pogledu tih prirodnih dobara. Sve aspekte navedene u nastavku treba razmatrati u kontekstu relevantnih referentnih koncepata i pojma slabljenja funkcija: mjerljiv trajan gubitak površine, dijela površine, populacije ili dijela populacije (101), mjerljivo propadanje područja, dijela područja ili pogoršanje životnih uvjeta populacije ili dijela populacije, ali koje je moguće obnoviti (102), mjerljiv gubitak funkcija koje osiguravaju zahvaćena područja ili populacije (103) i mjerljiv vremenski razmak koji bi nastao prije nego što bi se ponovno moglo uspostaviti početno stanje ako je obnova moguća (104). Nepovoljni utjecaji na dobro značajni su ako postoji mjerljiv gubitak ili propadanje u pogledu područja ili populacije. Kad je riječ o povezanim funkcijama, tu mora doći do mjerljivoga gubitka funkcija koje osiguravaju ta prirodna dobra. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Kad je riječ o šteti nanesenoj zemljištu, u odredbama Priloga II. navodi se da bi u obzir trebalo uzeti barem: prisutnost, vrstu i koncentraciju relevantnih onečišćujućih tvari, rizike povezane s njima i mogućnost njihova širenja, svojstva i funkciju tla te sadašnju i buduću odobrenu uporabu onečišćenog zemljišta. Rizik za zdravlje ljudi bit će značajan ako u specifičnom lokalnom okruženju postoji mjerljiva promjena razine izravnog ili neizravnog štetnog izlaganja ljudskih bića onečišćujućim tvarima koje mogu biti uzročno povezane s profesionalnom djelatnošću iz Priloga III. Do neizravne izloženosti može doći ako onečišćeno zemljište osigurava funkcije za druga prirodna dobra, na primjer, ako filtrira onečišćujuće tvari koje mogu dospjeti u vodu ili ako je došlo do širenja onečišćujućih tvari tlom, zrakom ili vodom. |
| --- | --- |

83.

Kombinacije različitih kategorija štete u okolišu

| 84. | Činjenica da se definicija pojma „šteta u okolišu” sastoji od triju različitih potkategorija štete nanesene prirodnom dobru ne znači da se nepovoljni utjecaji moraju pojaviti u svim kategorijama da bi nastala odgovornost. Odgovornost može nastati i kad postoji samo jedna kategorija štete u okolišu. Prema istom načelu, ako se šteta u okolišu pojavi u više od jedne kategorije, trebaju se razmotriti sve dotične kategorije. Direktivom se ne daje diskrecijsko pravo na ograničavanje njezine primjene samo na određene kategorije. |
| --- | --- |

84.

5.   „ŠTETA NANESENA ZAŠTIĆENIM VRSTAMA I PRIRODNIM STANIŠTIMA”

| 85. | Definicija pojma „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” usko je povezana s odredbama Direktive o pticama i Direktive o staništima. Te se direktive u ovim Smjernicama zajednički nazivaju „direktive o prirodi”. Konkretno, Direktiva o odgovornosti za okoliš i direktive o prirodi imaju nekoliko zajedničkih pojmova. U uvodnoj izjavi 5. Direktive o odgovornosti za okoliš navodi se da bi, kada pojam potječe iz drugog relevantnog zakonodavstva Unije, trebalo upotrebljavati istu definiciju kako bi se mogli primjenjivati zajednički kriteriji i mogla promicati ujednačenost u primjeni. Istodobno u obzir treba uzeti niz razlika u pokrivenosti između direktiva o prirodi s jedne strane i Direktive o odgovornosti za okoliš s druge strane. |
| --- | --- |

85.

| 86. | U Smjernicama se posebna pozornost skreće na sljedeće aspekte:






  — | materijalno i zemljopisno područje primjene dotičnih zaštićenih vrsta i prirodnih staništa, |
| --- | --- | --- |

86.

—

materijalno i zemljopisno područje primjene dotičnih zaštićenih vrsta i prirodnih staništa,

| — | referentni koncept za nepovoljne utjecaje, tj. povoljno stanje očuvanosti, |
| --- | --- |

—

referentni koncept za nepovoljne utjecaje, tj. povoljno stanje očuvanosti,

| — | procjenu značaja, |
| --- | --- |

—

procjenu značaja,

| — | isključenja. |
| --- | --- |

—

isključenja.

Materijalno i zemljopisno područje primjene zaštićenih vrsta i prirodnih staništa

Okvir 5.: definicija pojma „zaštićene vrste i prirodna staništa”

| U članku 2. stavku 3. Direktive o odgovornosti za okoliš utvrđuje se da pojam „zaštićene vrste i prirodna staništa” znači:






  „(a) | vrste navedene u članku 4. stavku 2. Direktive 79/409/EEZ ili u njezinom Prilogu I. ili navedene u prilozima II. i IV. Direktivi 92/43/EEZ; |
| --- | --- |

U članku 2. stavku 3. Direktive o odgovornosti za okoliš utvrđuje se da pojam „zaštićene vrste i prirodna staništa” znači:

„(a)

vrste navedene u članku 4. stavku 2. Direktive 79/409/EEZ ili u njezinom Prilogu I. ili navedene u prilozima II. i IV. Direktivi 92/43/EEZ;

| (b) | staništa vrsta navedenih u članku 4. stavku 2. ili u Prilogu I. Direktivi 79/409/EEZ ili navedenih u Prilogu II. Direktivi 92/43/EEZ i prirodna staništa navedena u Prilogu I. Direktivi 92/43/EEZ te područja razmnožavanja ili odmaranja vrsta navedenih u Prilogu IV. Direktivi 92/43/EEZ; i |
| --- | --- |

(b)

staništa vrsta navedenih u članku 4. stavku 2. ili u Prilogu I. Direktivi 79/409/EEZ ili navedenih u Prilogu II. Direktivi 92/43/EEZ i prirodna staništa navedena u Prilogu I. Direktivi 92/43/EEZ te područja razmnožavanja ili odmaranja vrsta navedenih u Prilogu IV. Direktivi 92/43/EEZ; i

| (c) | ako država članica tako odluči, svako stanište ili vrsta, koji nisu navedeni u tim prilozima, koje država članica odredi u svrhe ekvivalentne onima iz tih dviju direktiva”. |
| --- | --- |

(c)

ako država članica tako odluči, svako stanište ili vrsta, koji nisu navedeni u tim prilozima, koje država članica odredi u svrhe ekvivalentne onima iz tih dviju direktiva”.

| 87. | Pojmom „zaštićene vrste” ponajprije su obuhvaćene određene vrste zaštićene direktivama o prirodi, a potom sve dodatne vrste koje države članice odluče uključiti u svrhu utvrđivanja odgovornosti. Države članice diskrecijski odlučuju o kategoriji drugih vrsta na temelju mogućnosti iz članka 2. stavka 3. točke (c) Direktive o odgovornosti za okoliš. Tu je mogućnost iskoristilo više od polovine država članica (105). Kad je riječ o prvoj kategoriji vrsta, nema savršenog preklapanja među vrstama obuhvaćenima direktivama o prirodi s jedne strane i Direktivom o odgovornosti za okoliš s druge strane. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Kad je riječ o ptičjim vrstama, definicijom iz prethodnog okvira 5. obuhvaćene su vrste navedene u članku 4. stavku 2. ili u Prilogu I. Direktivi o pticama. U članku 4. stavku 2. Direktive o pticama navode se migracijske vrste koje se redovito pojavljuju, dok su u Prilogu I. Direktivi o pticama navedene određene druge vrste ptica. Zajedno čine podskup europske avifaune (106). Definicija pojma „zaštićene vrste”ne primjenjuje se na vrste ptica koje nisu navedene u Prilogu I. Direktivi o pticama i koje ne spadaju u migracijske vrste koje se redovito pojavljuju, osim ako ih ne dodaju države članice. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Kad je riječ o vrstama koje nisu ptice, definicijom su obuhvaćene vrste životinja i biljaka navedene u prilozima II. I IV. Direktivi o staništima. Njome nisu izravno obuhvaćene određene vrste koje su navedene samo u Prilogu V. Direktivi o staništima (107) ako ih države članice posebno ne dodaju ili ako ne čine uobičajene vrste prirodnog staništa navedene u Prilogu I. Direktivi o staništima (108). No treba napomenuti da su u Prilogu V. navedene vrste riba koje mogu biti obuhvaćene pojmom „šteta nanesena vodi” (vidjeti odjeljak 6. u nastavku). |
| --- | --- |

89.

| 90. | Staništa navedena u Prilogu I. Direktivi o staništima svakako će se naći na područjima mreže Natura 2000 utvrđenima za ta staništa. Međutim, Direktiva o odgovornosti za okoliš u svojoj primjeni nije ograničena na staništa iz Priloga I. koja se mogu naći u mreži Natura 2000. U skladu s člankom 17. Direktive o staništima države članice dostavljaju „karte rasprostranjenosti” staništa iz Priloga I. kojima je obuhvaćeno cijelo njihovo državno područje (109). No njih ne bi trebalo smatrati jedinim informacijama o prisutnosti staništa iz Priloga I. Treba napomenuti da prirodna staništa čine različiti elementi, među ostalim tipične vrste opisane u Priručniku o staništima (110). |
| --- | --- |

90.

| 91. | Staništa migracijskih vrsta koje se redovito pojavljuju i vrsta ptica navedenih u Prilogu I. Direktivi o pticama svakako će uključivati one vrste koje se nalaze na posebnim zaštićenim područjima klasificiranima na temelju članka 4. Direktive o pticama. Međutim, dok će posebnim zaštićenim područjima vjerojatno biti obuhvaćena najvažnija staništa, u tekstu Direktive o odgovornosti za okoliš primjena štete nanesene staništima ne ograničava se na staništa vrsta ptica koja se nalaze na posebnim zaštićenim područjima. Države članice Komisiji dostavljaju karte rasprostranjenosti razmnožavanja (10 km x 10 km) za sve vrste iz Priloga I. koje se razmnožavaju (uključujući sedentarne vrste) i ostale migracijske vrste koje se razmnožavaju, a koje aktiviraju razvrstavanje posebnih zaštićenih područja (111). |
| --- | --- |

91.

| 92. | Staništa vrsta navedena u Prilogu II. Direktivi o staništima svakako će se naći na područjima mreže Natura 2000 utvrđenima za te vrste. Međutim, primjena Direktive o odgovornosti za okoliš nije ograničena na prirodna staništa koja se mogu naći u mreži Natura 2000. U skladu s člankom 17. Direktive o staništima države članice Komisiji dostavljaju „karte rasprostranjenosti” vrsta iz Priloga II. kojima je obuhvaćeno cijelo njihovo državno područje (112). |
| --- | --- |

92.

| 93. | Kad je riječ o lokalitetima za razmnožavanje i odmor vrsta iz Priloga IV. Direktivi o staništima, Komisija je izradila smjernice koje mogu pomoći pri njihovu utvrđivanju (113). Međutim, direktivama o prirodi državama članicama ne propisuje se obveza izvješćivanja Komisije o njihovim lokacijama (za vrste navedene samo u Prilogu IV.). |
| --- | --- |

93.

| 94. | Kao i kad je riječ o vrstama, države članice mogu uključiti prirodna staništa određena u istovjetne svrhe na nacionalnoj razini kao dodatak staništima povezanima s direktivama o prirodi (114). |
| --- | --- |

94.

| 95. | Kad je riječ o zemljopisnom području primjene, neke zaštićene vrste, primjerice kitovi, i neka zaštićena staništa, primjerice grebeni, nalaze se u dalje od obale. Direktiva o odgovornosti za okoliš na njih se primjenjuje u sljedećim aspektima: unutarnje vode i teritorijalno more, isključivi gospodarski pojas (IGP) i/ili druga područja na kojima države članice ostvaruju istovjetna suverena prava, i, za vrste i staništa koja se nalaze na morskom dnu i o njemu ovise, na primjer, morske kornjače, epikontinentalni pojas (115). |
| --- | --- |

95.

Referentni koncept za nepovoljne utjecaje

| 96. | Referentni koncept za nepovoljne utjecaje na zaštićene vrste i prirodna staništa, „povoljno stanje očuvanosti”, izričito je definiran i u Direktivi o odgovornosti za okoliš i u Direktivi o staništima (116), a definicije su slične.
  Okvir 6.: definicija pojma „povoljno stanje očuvanosti” u Direktivi o odgovornosti za okoliš |
| --- | --- |

96.

Okvir 6.: definicija pojma „povoljno stanje očuvanosti” u Direktivi o odgovornosti za okoliš

| U članku 2. stavku 4. Direktive o odgovornosti za okoliš utvrđuje se da pojam „stanje očuvanosti” znači:






  „(a) | u pogledu prirodnog staništa, zbroj djelovanja na prirodno stanište i njegove tipične vrste koja mogu utjecati na njegovu dugoročnu prirodnu rasprostranjenost, strukturu i funkcije, kao i na dugoročni opstanak njegovih tipičnih vrsta na europskom području država članica na koje se primjenjuje Ugovor ili na području države članice ili na području prirodne rasprostranjenosti tog staništa;
  Stanje očuvanosti prirodnog staništa smatra se „povoljnim”:






  — | kada su njegovo područje prirodne rasprostranjenosti i površine koje pokriva stabilni ili se povećavaju, |
| --- | --- | --- |

U članku 2. stavku 4. Direktive o odgovornosti za okoliš utvrđuje se da pojam „stanje očuvanosti” znači:

„(a)

u pogledu prirodnog staništa, zbroj djelovanja na prirodno stanište i njegove tipične vrste koja mogu utjecati na njegovu dugoročnu prirodnu rasprostranjenost, strukturu i funkcije, kao i na dugoročni opstanak njegovih tipičnih vrsta na europskom području država članica na koje se primjenjuje Ugovor ili na području države članice ili na području prirodne rasprostranjenosti tog staništa;

Stanje očuvanosti prirodnog staništa smatra se „povoljnim”:

—

kada su njegovo područje prirodne rasprostranjenosti i površine koje pokriva stabilni ili se povećavaju,

| — | kada postoji i u doglednoj budućnosti će i dalje vjerojatno postojati posebna struktura i funkcije nužne za njegovo dugoročno održanje, i |
| --- | --- |

—

kada postoji i u doglednoj budućnosti će i dalje vjerojatno postojati posebna struktura i funkcije nužne za njegovo dugoročno održanje, i

| — | kada je stanje očuvanosti njegovih tipičnih vrsta povoljno u skladu s definicijom iz točke (b); |
| --- | --- |

—

kada je stanje očuvanosti njegovih tipičnih vrsta povoljno u skladu s definicijom iz točke (b);

| (b) | u pogledu vrste, zbroj djelovanja na tu vrstu koja mogu utjecati na dugoročnu rasprostranjenost i brojnost populacija na europskom području država članica na koje se Ugovor primjenjuje ili na području države članice ili na području prirodne rasprostranjenosti te vrste;
  Stanje očuvanosti vrste smatra se „povoljnim”:






  — | kada podaci o populacijskoj dinamici za tu vrstu pokažu da se ona dugoročno održava kao komponenta svojih prirodnih staništa sposobna za život, |
| --- | --- | --- |

(b)

u pogledu vrste, zbroj djelovanja na tu vrstu koja mogu utjecati na dugoročnu rasprostranjenost i brojnost populacija na europskom području država članica na koje se Ugovor primjenjuje ili na području države članice ili na području prirodne rasprostranjenosti te vrste;

Stanje očuvanosti vrste smatra se „povoljnim”:

—

kada podaci o populacijskoj dinamici za tu vrstu pokažu da se ona dugoročno održava kao komponenta svojih prirodnih staništa sposobna za život,

| — | kada se područje prirodne rasprostranjenosti vrste ne smanjuje niti je vjerojatno da će se smanjivati u doglednoj budućnosti, i |
| --- | --- |

—

kada se područje prirodne rasprostranjenosti vrste ne smanjuje niti je vjerojatno da će se smanjivati u doglednoj budućnosti, i

| — | kada stanište jest, i vjerojatno je da će i dalje biti, dovoljno prostrano za održanje svojih populacija na dugoročnoj osnovi”. |
| --- | --- |

—

kada stanište jest, i vjerojatno je da će i dalje biti, dovoljno prostrano za održanje svojih populacija na dugoročnoj osnovi”.

| 97. | Upućivanje na „zbroj” djelovanja u definiciji iz okvira 6. znači da različita pojedinačna djelovanja pridonose navedenim ukupnim ishodima stanja očuvanosti. Djelovanja mogu biti pozitivna ili negativna i mogu izravno ili neizravno proizvoditi utjecaje. Štetni događaji koji uzrokuju štetu u okolišu ubrajaju se u ukupan zbroj djelovanja iako ga ne predstavljaju. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Definicija pojma „stanje očuvanosti” upućuje na brojne parametre pri opisivanju ishoda zbroja djelovanja na stanje očuvanosti. U slučaju prirodnih staništa ti parametri uključuju dugoročnu prirodnu rasprostranjenost, strukturu i funkcije te dugoročan opstanak tipičnih vrsta na europskom državnom području država članica na koje se primjenjuje Ugovor ili na državnom području države članice ili na području prirodne rasprostranjenosti tog staništa. U slučaju vrste ti parametri uključuju dugoročnu rasprostranjenost i brojnost populacija na europskom državnom području država članica na koje se Ugovor primjenjuje ili na državnom području države članice ili na području prirodne rasprostranjenosti te vrste. Zemljopisna upućivanja na različite opsege dodatno se razmatraju u točki 118. u nastavku u vezi s procjenom značaja. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Prethodno navedeni parametri dodatno se kvalificiraju u preciznim opisima aspekata koji čine „povoljno” stanje očuvanosti. Na primjer, kad je riječ o prirodnim staništima, kvalifikacija koja odgovara parametru dugoročne prirodne rasprostranjenosti glasi kako slijedi: „kada su njegovo područje prirodne rasprostranjenosti i površine koje pokriva stabilni ili se povećavaju”. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Pojedinačna djelovanja, kao što su štetni događaji koji uzrokuju štetu u okolišu, mogu se odnositi na jedan ili više tih parametara i kvalifikacija. Pojedinačno djelovanje ne mora nužno istodobno utjecati na sve različite parametre i kvalifikacije. Iako štetni događaj može biti pojedinačno djelovanje, ne može se isključiti da će se neki nepovoljni utjecaji koje taj događaj uzrokuje pojaviti zajedno s drugim djelovanjima. Na primjer, štetni događaj može obuhvaćati trovanje jedinki iz populacije zaštićene vrste u kontekstu u kojem populacija već trpi ostale negativne utjecaje koji tada djeluju u kombinaciji s nepovoljnim utjecajem otrova. |
| --- | --- |

100.

| 101. | U kontekstu direktiva o prirodi službe Komisije izradile su dokumentaciju u kojoj se pojašnjavaju pojmovi kao što je „prirodna rasprostranjenost” (117). |
| --- | --- |

101.

Procjena značajnih nepovoljnih utjecaja

Okolnosti

| 102. | Kao što je jasno iz prethodne točke 14., širi raspon operatera i širi raspon profesionalnih djelatnosti relevantniji su u svrhe štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima nego u svrhe štete nanesene vodi i štete nanesene zemljištu. Procjena značaja nepovoljnih utjecaja stoga se odnosi na potencijalno širi raspon uzroka, odgovornih osoba i uzročnika štete. |
| --- | --- |

102.

Kontekst

| 103. | Kao što se može vidjeti u okviru 3., pojam značaja izražen je štetom koja ima „značajne nepovoljne utjecaje na postizanje ili održavanje povoljnog stanja očuvanosti” zaštićenih vrsta i prirodnih staništa. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Kao što se može zaključiti iz prethodnih točaka 98.–101., nepovoljni utjecaji mogu biti značajni ako štetni događaj utječe samo na jedan ili više parametara i kvalifikacija navedenih u definiciji pojma „povoljno stanje očuvanosti”. Na primjer, ubijanje rijetke ptice grabežljivice nezakonitom uporabom otrova pri upravljanju zemljištem može nepovoljno utjecati na dinamiku i raspon populacije ptica, a da se pritom ne smanji dostupno stanište (iako će otrovi, naravno, oslabjeti funkcije prirodnog dobra koje stanište pruža ptici). |
| --- | --- |

104.

| 105. | Stanje očuvanosti zaštićenih vrsta i prirodnih staništa činjenično je stanje te nije fiksno i nepromjenjivo. Direktive o prirodi usmjerene su na održavanje povoljnog stanja očuvanosti ako je ono već postignuto ili na postizanje povoljnog stanja očuvanosti ako je sadašnje stanje nepovoljno. Upućivanjem na postizanje ili održavanje povoljnog stanja očuvanosti u tekstu definicije u obzir se uzimaju obje mogućnosti. Stoga, ako je stanje očuvanosti već povoljno, nepovoljni utjecaji mogu ugroziti održavanje pozitivnog postojećeg stanja, a ako je stanje očuvanosti nepovoljno, nepovoljni utjecaji mogu dodatno pogoršati ili ugroziti potrebno poboljšanje trenutačnog negativnog postojećeg stanja. To znači da se samo na temelju toga što je zaštićena vrsta ili prirodno stanište već u lošem stanju ne može smatrati da su nepovoljni utjecaji na zaštićene vrste ili prirodno stanište u nepovoljnom stanju izvan opsega štete nanesene zaštićenoj vrsti ili prirodnom staništu. Umjesto toga, mora se razmotriti sposobnost vrste ili staništa da postigne povoljno stanje očuvanosti te sve prepreke povezane s tom sposobnošću. Kao što je navedeno u točki 118. u nastavku, procjena značaja nepovoljnih utjecaja mora biti smislena na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

105.

| 106. | U praksi su brojne zaštićene vrste i prirodna staništa koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive o odgovornosti za okoliš i direktivama o prirodi u nepovoljnom stanju očuvanosti (118). |
| --- | --- |

106.

| 107. | Ako je vrsta ili stanište navedeno u direktivama o prirodi u nepovoljnom stanju očuvanosti, u skladu s direktivama o prirodi potrebno je poduzeti mjere za ponovnu uspostavu povoljnog stanja očuvanosti (119). U tom je kontekstu potrebno u obzir uzeti nepovoljne utjecaje na mjere ponovne uspostave koje se provode kako bi se postiglo povoljno stanje očuvanosti. Na primjer, takve mjere mogu biti u obliku mjera ponovne uspostave staništa ili programa ponovnog uvođenja vrste. Kad je riječ o štetnom događaju koji uključuje smrtnost ribe, još jedan primjer bio bi uzimanje u obzir aktivnih mjera očuvanja na određenom području koje su usmjerene na poboljšanje stanja očuvanosti zahvaćene vrste ribe. To će se odnositi na aspekt populacijske dinamike. U obzir treba uzeti i nepovoljne utjecaje na potencijal ponovne uspostave. Na primjer, zahvaćeno područje može biti dom vrsti čije stanje nije povoljno, ali čiji potencijal ponovne uspostave odražava trenutačnu prisutnost. Zbog nepovoljnih utjecaja koji negativno utječu na prisutnost vrste također se može smanjiti potencijal ponovne uspostave. |
| --- | --- |

107.

Provedba procjene

| 108. | Definicijom je propisano da se značaj procjenjuje „u odnosu na početno stanje uzimajući u obzir kriterije iz Priloga I.”
  Okvir 7.: tekst kriterija utvrđenog u Prilogu I. Direktivi |
| --- | --- |

108.

Okvir 7.: tekst kriterija utvrđenog u Prilogu I. Direktivi

| „Značaj svake štete koja ima nepovoljne utjecaje na postizanje ili održavanje povoljnog stanja očuvanosti staništa ili vrsta mora se procjenjivati u odnosu na stanje očuvanosti u vrijeme nastanka štete, na funkcije koje staništa ili vrste imaju zbog svoje privlačne vrijednosti, kao i na njihovu sposobnost prirodne obnove. Značajne nepovoljne promjene početnog stanja trebalo bi utvrditi s obzirom na mjerljive vrijednosti kao što su:






  — | broj jedinki, njihova gustoća ili područje koje obuhvaćaju, |
| --- | --- |

„Značaj svake štete koja ima nepovoljne utjecaje na postizanje ili održavanje povoljnog stanja očuvanosti staništa ili vrsta mora se procjenjivati u odnosu na stanje očuvanosti u vrijeme nastanka štete, na funkcije koje staništa ili vrste imaju zbog svoje privlačne vrijednosti, kao i na njihovu sposobnost prirodne obnove. Značajne nepovoljne promjene početnog stanja trebalo bi utvrditi s obzirom na mjerljive vrijednosti kao što su:

—

broj jedinki, njihova gustoća ili područje koje obuhvaćaju,

| — | uloga određenih primjeraka ili oštećenog područja u odnosu na očuvanje vrste ili staništa, rijetkost vrste ili staništa (procijenjena na lokalnoj, regionalnoj i višoj razini uključujući razinu Zajednice), |
| --- | --- |

—

uloga određenih primjeraka ili oštećenog područja u odnosu na očuvanje vrste ili staništa, rijetkost vrste ili staništa (procijenjena na lokalnoj, regionalnoj i višoj razini uključujući razinu Zajednice),

| — | sposobnost razmnožavanja vrste (prema specifičnoj dinamici za tu vrstu ili populaciju), njezina sposobnost preživljavanja ili sposobnost staništa za prirodnu obnovu (prema specifičnoj dinamici za njegove karakteristične vrste ili njihove populacije), |
| --- | --- |

—

sposobnost razmnožavanja vrste (prema specifičnoj dinamici za tu vrstu ili populaciju), njezina sposobnost preživljavanja ili sposobnost staništa za prirodnu obnovu (prema specifičnoj dinamici za njegove karakteristične vrste ili njihove populacije),

| — | sposobnost vrste ili staništa da se, nakon nastale štete, obnovi za kratko vrijeme, bez ikakvog djelovanja izvana osim pojačanih zaštitnih mjera, do stanja koje na temelju dinamike vrste ili staništa samo dovodi do stanja koje se smatra ekvivalentnim ili boljim u odnosu na početno stanje. |
| --- | --- |

—

sposobnost vrste ili staništa da se, nakon nastale štete, obnovi za kratko vrijeme, bez ikakvog djelovanja izvana osim pojačanih zaštitnih mjera, do stanja koje na temelju dinamike vrste ili staništa samo dovodi do stanja koje se smatra ekvivalentnim ili boljim u odnosu na početno stanje.

Šteta s dokazanim posljedicama za zdravlje ljudi mora se svrstati u kategoriju značajne štete.

Sljedeće se ne mora svrstati u kategoriju značajne štete:

| — | negativne promjene manje od prirodnih fluktuacija koje se smatraju uobičajenima za vrstu ili stanište, |
| --- | --- |

—

negativne promjene manje od prirodnih fluktuacija koje se smatraju uobičajenima za vrstu ili stanište,

| — | negativne promjene čiji su uzroci prirodni ili koje proizlaze iz djelovanja izvana povezanih s uobičajenim gospodarenjem tim područjem, kako je utvrđeno u evidenciji o staništu ili dokumentima o ciljevima ili u skladu s načinom kako su to ranije obavljali vlasnici ili operateri, |
| --- | --- |

—

negativne promjene čiji su uzroci prirodni ili koje proizlaze iz djelovanja izvana povezanih s uobičajenim gospodarenjem tim područjem, kako je utvrđeno u evidenciji o staništu ili dokumentima o ciljevima ili u skladu s načinom kako su to ranije obavljali vlasnici ili operateri,

| — | šteta nanesena vrstama ili staništima za koje je utvrđeno da će se obnoviti za kratko vrijeme, bez ikakvog djelovanja izvana, do početnog stanja ili do stanja, koje samo na temelju dinamike vrste ili staništa, dovodi do stanja koje se smatra ekvivalentnim ili boljim u odnosu na početno stanje.” |
| --- | --- |

—

šteta nanesena vrstama ili staništima za koje je utvrđeno da će se obnoviti za kratko vrijeme, bez ikakvog djelovanja izvana, do početnog stanja ili do stanja, koje samo na temelju dinamike vrste ili staništa, dovodi do stanja koje se smatra ekvivalentnim ili boljim u odnosu na početno stanje.”

| 109. | Početno stanje odnosi se na određeno područje ili populaciju ili populacije određene vrste na koje utječu nepovoljni utjecaji. Ta bi se pitanja trebala razmatrati na temelju najboljih raspoloživih podataka. |
| --- | --- |

109.

Početno stanje odnosi se na određeno područje ili populaciju ili populacije određene vrste na koje utječu nepovoljni utjecaji. Ta bi se pitanja trebala razmatrati na temelju najboljih raspoloživih podataka.

| 110. | S obzirom na to da omogućuje usmjerenost procjene na određenu površinu ili populaciju, osnovno stanje trebalo bi se odnositi na prethodno navedene parametre i kvalifikacije. Na primjer, to bi za prirodna staništa iz Priloga I. Direktivi o staništima podrazumijevalo procjenu staništa na određenom području, način na koji su ona strukturirana i funkcioniraju te njihove tipične vrste. Na primjer, na području može postojati mozaik različitih prirodnih staništa ili stanište može funkcionirati u vezi s vodnim tijelom (na primjer, kad slana močvara funkcionira u skladu s plimom i osekom priobalnih voda). Kad je riječ o područjima mreže Natura 2000, važan izvor informacija vjerojatno će biti standardni obrazac za podatke (120). |
| --- | --- |

110.

S obzirom na to da omogućuje usmjerenost procjene na određenu površinu ili populaciju, osnovno stanje trebalo bi se odnositi na prethodno navedene parametre i kvalifikacije. Na primjer, to bi za prirodna staništa iz Priloga I. Direktivi o staništima podrazumijevalo procjenu staništa na određenom području, način na koji su ona strukturirana i funkcioniraju te njihove tipične vrste. Na primjer, na području može postojati mozaik različitih prirodnih staništa ili stanište može funkcionirati u vezi s vodnim tijelom (na primjer, kad slana močvara funkcionira u skladu s plimom i osekom priobalnih voda). Kad je riječ o područjima mreže Natura 2000, važan izvor informacija vjerojatno će biti standardni obrazac za podatke (120

| 111. | Pri utvrđivanju tih posebnosti mogu se pojaviti brojni praktični izazovi: utvrđivanje najboljih podataka raspoloživih u određenim okolnostima te osiguranje pouzdanosti informacija. |
| --- | --- |

111.

Pri utvrđivanju tih posebnosti mogu se pojaviti brojni praktični izazovi: utvrđivanje najboljih podataka raspoloživih u određenim okolnostima te osiguranje pouzdanosti informacija.

| 112. | Kad je šteta već nastala, ona sama po sebi može biti zapreka procjeni početnog stanja. Kad je stanište oštećeno ili uništeno ili kad su vrste raseljene sa staništa, može biti vrlo teško utvrditi početno stanje na temelju informacija prikupljenih ex post. To može biti posebno očito u okolnostima iz predmeta C-529/15, Folk i C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein eV, odnosno pri obavljanju profesionalne djelatnosti možda su tijekom mnogo duljeg vremenskog razdoblja kumulativno nastajali nepovoljni utjecaji, potiskujući pritom način na koji bi stanište inače prirodno funkcioniralo ili potiskujući prisutnost zaštićene vrste. Budući da se definicija odnosi na „procijenjenu” vrijednost, nije potrebna točna kvantifikacija onoga što je potisnuto ili izgubljeno. Može se uputiti i na predmet C-374/98, Komisija/Francuska (121) u kojem je Sud naveo da prednost ne bi trebala proizlaziti iz neispunjavanja zahtjevâ Direktive o pticama. U kontekstu Direktive operater koji protuzakonitim djelovanjem ili nedjelovanjem uništava ili oštećuje temelj na kojemu se mogu prikupljati podaci (na primjer, zasipavanjem zaštićenog močvarnog područja radi gospodarske dobiti) od toga ne bi trebao imati koristi u odnosu na operatera koji zakonito djeluje. |
| --- | --- |

112.

Kad je šteta već nastala, ona sama po sebi može biti zapreka procjeni početnog stanja. Kad je stanište oštećeno ili uništeno ili kad su vrste raseljene sa staništa, može biti vrlo teško utvrditi početno stanje na temelju informacija prikupljenih ex post.

Folk

Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein eV,

Komisija/Francuska

121

| 113. | Relevantan je i predmet C-157/89, Komisija/Italija u kojem je Sud razmatrao pojam najboljih raspoloživih podataka u kontekstu Direktive o pticama i pritom potvrdio ulogu mjerodavne općenite znanstvene literature u kontekstu u kojem je specifičnija literatura nedostupna (122). |
| --- | --- |

113.

Relevantan je i predmet C-157/89, Komisija/Italija

122

| 114. | Čak i kad je područje ozbiljno oštećeno, može biti moguće dobiti informacije o početnom stanju na temelju postojećih podataka o promatranju zemlje. Nadalje, kad su informacije ograničene, može biti primjereno utvrditi početno stanje s pomoću podataka sa sličnih područja koja nisu zahvaćena štetnim događajem (tj. „referentnih područja”) ili s pomoću modela (123). |
| --- | --- |

114.

Čak i kad je područje ozbiljno oštećeno, može biti moguće dobiti informacije o početnom stanju na temelju postojećih podataka o promatranju zemlje. Nadalje, kad su informacije ograničene, može biti primjereno utvrditi početno stanje s pomoću podataka sa sličnih područja koja nisu zahvaćena štetnim događajem (tj. „referentnih područja”) ili s pomoću modela (123

| 115. | Komisija je objavila tablicu u Excelu pod naslovom Biodiversity baseline condition (Početno stanje bioraznolikosti) (124). Njome je obuhvaćen vrlo širok raspon izvora informacija na razini Unije i na razini država članica, među ostalim informacije o pojedinačnim područjima kao što su „standardni obrasci za podatke” za sva područja mreže Natura 2000, a u njoj se navode i metodološki pristupi na razini Unije i nacionalnoj razini kako bi se lakše utvrdilo početno stanje zaštićenih vrsta i prirodnih staništa (125). |
| --- | --- |

115.

Komisija je objavila tablicu u Excelu pod naslovom Biodiversity baseline condition

124

125

| 116. | Pojmom najboljih raspoloživih podataka obuhvaćeni su i kvaliteta informacija s pomoću kojih se utvrđuje početno stanje te zaključci izvedeni na temelju upotrijebljenih informacija. Potreban je oprez u pogledu pouzdanosti i valjanosti informacija te zaključaka izvedenih na temelju tih informacija, osobito ako operater zaniječe da je došlo do nepovoljnih utjecaja ili da će do njih doći. U tom se kontekstu može uputiti na predmet C-209/02, Komisija/Austrija u kojem je Sud utvrdio da nadležna tijela nisu izvela točne zaključke na temelju znanstvene procjene vjerojatnih učinaka projekta na području mreže Natura 2000 (126). |
| --- | --- |

116.

Pojmom najboljih raspoloživih podataka obuhvaćeni su i kvaliteta

Komisija/Austrija

126

| 117. | Kad je riječ o situaciji nakon štetnog događaja, prva rečenica u prvom odlomku Priloga I. pomaže kontekstualizirati početno stanje jer upućuje na stanje očuvanosti, funkcije koje staništa ili vrste imaju zbog svoje privlačne vrijednosti te na njihovu sposobnost prirodne obnove. To su opći kontekstualni kriteriji, odnosno općepoznate činjenice o zaštićenim vrstama ili prirodnim staništima izloženima nepovoljnim utjecajima štetnog događaja (pritom može pomoći prethodno spomenuta tablica u Excelu pod naslovom Biodiversity baseline condition (Početno stanje bioraznolikosti)). Upućivanja u okviru definicije pojma „stanje očuvanosti” na europsko državno područje država članica na koje se primjenjuje Ugovor, državno područje države članice i područje prirodne rasprostranjenosti omogućuju utvrđivanje tog konteksta na različitim razinama. Na primjer, rijetka endemska i zemljopisno ograničena staništa imat će drukčiju sliku od staništa koje je široko rasprostranjeno i unutar država članica i među njima. |
| --- | --- |

117.

Kad je riječ o situaciji nakon

Biodiversity baseline condition

| 118. | Druga rečenica u prvom odlomku Priloga I. odnosi se na utvrđivanje nepovoljnih promjena s obzirom na mjerljive podatke te se u njoj navode primjeri. U toj se rečenici ističe da se nepovoljni utjecaji odnose na mjerljive nepovoljne promjene i slabljenja funkcija. Podaci se odnose i na specifična područja i nezahvaćene populacije te općenitije na dotične vrste i stanišne tipove. To podrazumijeva i ulogu informacija koje su specifične za određeno područje i populaciju te općenitijih informacija (npr. informacije koje se mogu pronaći u znanstvenoj literaturi).






  — | U prvoj alineji spominje se „broj jedinki, njihova gustoća ili područje koje obuhvaćaju”. Kad je riječ o zaštićenim vrstama, to može uključivati i broj ubijenih primjeraka ili broj primjeraka koji trpe štetu ili gubitak. Kad je riječ o staništima, obuhvaćeno područje može uključivati staništa zaštićenih vrsta, lokalitete za razmnožavanje i odmor te staništa navedena u Prilogu I. Direktivi o staništima te se može odnositi na gubitak staništa, propadanje staništa i slabljenje funkcija koje ta staništa pružaju. |
| --- | --- | --- |

118.

Druga rečenica u prvom odlomku Priloga I. odnosi se na utvrđivanje nepovoljnih promjena s obzirom na mjerljive podatke te se u njoj navode primjeri. U toj se rečenici ističe da se nepovoljni utjecaji odnose na mjerljive nepovoljne promjene i slabljenja funkcija. Podaci se odnose i na specifična područja i nezahvaćene populacije te općenitije na dotične vrste i stanišne tipove. To podrazumijeva i ulogu informacija koje su specifične za određeno područje i populaciju te općenitijih informacija (npr. informacije koje se mogu pronaći u znanstvenoj literaturi).

—

U prvoj alineji spominje se „broj jedinki, njihova gustoća ili područje koje obuhvaćaju”. Kad je riječ o zaštićenim vrstama, to može uključivati i broj ubijenih primjeraka ili broj primjeraka koji trpe štetu ili gubitak. Kad je riječ o staništima, obuhvaćeno područje može uključivati staništa zaštićenih vrsta, lokalitete za razmnožavanje i odmor te staništa navedena u Prilogu I. Direktivi o staništima te se može odnositi na gubitak staništa, propadanje staništa i slabljenje funkcija koje ta staništa pružaju.

| — | Druga alineja ima komparativnu svrhu te joj je cilj zahvaćene primjerke i područje povezati sa širim očuvanjem dotičnih vrsta i staništa. Upućivanje na procjenu na lokalnoj, regionalnoj i višoj razini u skladu je s upućivanjem na europska državna područja i državna područja država članica te područje prirodne rasprostranjenosti u definiciji pojma „stanje očuvanosti”. Procjena i utvrđivanje značaja moraju biti smisleni na lokalnoj razini. Upućivanja na nacionalnu i europsku razinu dodatna su smjernica koja omogućuje smještanje primjeraka i staništa u različite zemljopisne kontekste. To ne znači da se nepovoljni utjecaji moraju pokazati na nacionalnoj i europskoj razini. |
| --- | --- |

—

Druga alineja ima komparativnu svrhu te joj je cilj zahvaćene primjerke i područje povezati sa širim očuvanjem dotičnih vrsta i staništa. Upućivanje na procjenu na lokalnoj, regionalnoj i višoj razini u skladu je s upućivanjem na europska državna područja i državna područja država članica te područje prirodne rasprostranjenosti u definiciji pojma „stanje očuvanosti”. Procjena i utvrđivanje značaja moraju biti smisleni na lokalnoj razini. Upućivanja na nacionalnu i europsku razinu dodatna su smjernica koja omogućuje smještanje primjeraka i staništa u različite zemljopisne kontekste. To ne znači da se nepovoljni utjecaji moraju pokazati na nacionalnoj i europskoj razini.

| — | Treća alineja usmjerena je na sposobnost obnove zahvaćenih vrsta ili staništa. Jasno je da ta sposobnost može biti raznolika. Neka staništa imaju abiotička svojstva koja se ne mogu obnavljati. Primjer je vapnenačka ploča o kojoj se raspravljalo u predmetu C-258/11, Sweetman (127) i za koju je u okviru postupka procjene na temelju Direktive o staništima utvrđeno da joj prijeti trajno uništenje. Takva situacija trajnoga gubitka može se zamisliti i u kontekstu Direktive o odgovornosti za okoliš. |
| --- | --- |

—

Treća alineja usmjerena je na sposobnost obnove zahvaćenih vrsta ili staništa. Jasno je da ta sposobnost može biti raznolika. Neka staništa imaju abiotička svojstva koja se ne mogu obnavljati. Primjer je vapnenačka ploča o kojoj se raspravljalo u predmetu C-258/11, Sweetman (127) i za koju je u okviru postupka procjene na temelju Direktive o staništima utvrđeno da joj prijeti trajno uništenje. Takva situacija trajnoga gubitka može se zamisliti i u kontekstu Direktive o odgovornosti za okoliš.

Sweetman

127

| — | Četvrta alineja usmjerena je na čimbenik vremena i usko je povezana s trećom alinejom. Upućivanjem na „kratko vrijeme” i izostanak djelovanja ostavlja se prostor mogućnosti da se vrsta ili stanište samostalno brzo obnove. No treba naglasiti da je to povezano s početnim stanjem. Stoga se u obzir moraju uzeti specifične značajke zahvaćenog područja i populacije. Na primjer, ne može se isključiti mogućnost da se zbog lokalnih čimbenika proces obnove odvija dulje nego drugdje. Nije definirano što podrazumijeva pojam „kratko vrijeme”, no izraz upućuje na to da vrsta ili stanište moraju barem biti sposobni brzo se obnoviti. Vrste s dugim reproduktivnim ciklusima i staništa koja se sporo formiraju neće imati tu sposobnost. |
| --- | --- |

—

Četvrta alineja usmjerena je na čimbenik vremena i usko je povezana s trećom alinejom. Upućivanjem na „kratko vrijeme” i izostanak djelovanja ostavlja se prostor mogućnosti da se vrsta ili stanište samostalno brzo obnove. No treba naglasiti da je to povezano s početnim stanjem. Stoga se u obzir moraju uzeti specifične značajke zahvaćenog područja i populacije. Na primjer, ne može se isključiti mogućnost da se zbog lokalnih čimbenika proces obnove odvija dulje nego drugdje. Nije definirano što podrazumijeva pojam „kratko vrijeme”, no izraz upućuje na to da vrsta ili stanište moraju barem biti sposobni brzo se obnoviti. Vrste s dugim reproduktivnim ciklusima i staništa koja se sporo formiraju neće imati tu sposobnost.

| 119. | Kao što je prethodno navedeno, postupak procjene nije sam sebi svrha, već se, ovisno o slučaju, provodi kako bi se utvrdila potreba za provedbom mjera sprečavanja, trenutačnog upravljanja uzročnicima štete ili mjera otklanjanja. U postupku procjene treba uzeti u obzir hitnost koju podrazumijevaju prva i druga svrha. Tekst definicije pojma „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” odnosi se na to da se pri procjeni „uzima u obzir” kriterij iz Priloga I. Tako bi se trebalo omogućiti usmjeravanje na aspekte iz Priloga I. koji su nužni za brzo utvrđivanje potrebe za provedbom mjera sprečavanja ili trenutačnog upravljanja uzročnicima štete. Za potrebe mjera otklanjanja primjerenija bi bila dubinska procjena. |
| --- | --- |

119.

Kao što je prethodno navedeno, postupak procjene nije sam sebi svrha, već se, ovisno o slučaju, provodi kako bi se utvrdila potreba za provedbom mjera sprečavanja, trenutačnog upravljanja uzročnicima štete ili mjera otklanjanja. U postupku procjene treba uzeti u obzir hitnost koju podrazumijevaju prva i druga svrha. Tekst definicije pojma „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” odnosi se na to da se pri procjeni „uzima u obzir” kriterij iz Priloga I. Tako bi se trebalo omogućiti usmjeravanje na aspekte iz Priloga I. koji su nužni za brzo utvrđivanje potrebe za provedbom mjera sprečavanja ili trenutačnog upravljanja uzročnicima štete. Za potrebe mjera otklanjanja primjerenija bi bila dubinska procjena.

Utvrđivanje značaja

Utvrđivanje značaja

| 120. | Za potrebe provedbe mjera sprečavanja i mjera za trenutačno upravljanje uzročnicima štete značaj bi trebalo utvrditi ako procjena dovede ili bi trebala dovesti do razumnog uvjerenja da će bez takvih mjera doći do nepovoljnih promjena i slabljenja funkcija navedenih u točkama 121. i 122. u nastavku. |
| --- | --- |

120.

Za potrebe provedbe mjera sprečavanja i mjera za trenutačno upravljanje uzročnicima štete značaj bi trebalo utvrditi ako procjena dovede ili bi trebala dovesti do razumnog uvjerenja da će bez takvih mjera doći do nepovoljnih promjena i slabljenja funkcija navedenih u točkama 121. i 122. u nastavku.

| 121. | U skladu s kriterijima o beznačajnosti navedenima u točkama 124. i 125. u nastavku, za potrebe mjera otklanjanja u pogledu prirodnih staništa, nepovoljne promjene bit će značajne i doći će do slabljenja funkcija ako, s obzirom na područje prirodnog staništa, za posljedicu imaju jedno ili više od sljedećeg:






  — | mjerljiv trajni ili privremeni gubitak površine prekrivene staništem, |
| --- | --- | --- |

121.

U skladu s kriterijima o beznačajnosti navedenima u točkama 124. i 125. u nastavku, za potrebe mjera otklanjanja u pogledu prirodnih staništa, nepovoljne promjene bit će značajne i doći će do slabljenja funkcija ako, s obzirom na područje prirodnog staništa, za posljedicu imaju jedno ili više od sljedećeg:

—

mjerljiv trajni ili privremeni gubitak površine prekrivene staništem,

| — | mjerljivo propadanje u pogledu strukture ili funkcioniranja staništa, |
| --- | --- |

—

mjerljivo propadanje u pogledu strukture ili funkcioniranja staništa,

| — | mjerljivo trajno ili privremeno smanjenje područja rasprostranjenosti staništa, |
| --- | --- |

—

mjerljivo trajno ili privremeno smanjenje područja rasprostranjenosti staništa,

| — | mjerljiv trajan ili privremen gubitak tipičnih vrsta ili smanjenje njihove rasprostranjenosti ili dostupnih staništa, |
| --- | --- |

—

mjerljiv trajan ili privremen gubitak tipičnih vrsta ili smanjenje njihove rasprostranjenosti ili dostupnih staništa,

| — | mjerljivo trajno ili privremeno slabljenje prirodnih funkcija povezano s područjem, strukturom i funkcijama prirodnog staništa i njegovih tipičnih vrsta, |
| --- | --- |

—

mjerljivo trajno ili privremeno slabljenje prirodnih funkcija povezano s područjem, strukturom i funkcijama prirodnog staništa i njegovih tipičnih vrsta,

| — | mjerljiv vremenski razmak između nastanka nepovoljnih utjecaja i ponovne uspostave početnog stanja za dotično područje, strukturu, funkcije i tipične vrste. |
| --- | --- |

—

mjerljiv vremenski razmak između nastanka nepovoljnih utjecaja i ponovne uspostave početnog stanja za dotično područje, strukturu, funkcije i tipične vrste.

| 122. | U skladu s kriterijima o beznačajnosti navedenima u točkama 124. i 125. u nastavku, za potrebe mjera otklanjanja u pogledu zaštićene vrste, nepovoljne promjene bit će značajne i doći će do slabljenja funkcija ako, s obzirom na pogođenu populaciju, za posljedicu imaju jedno ili više od sljedećeg:






  — | mjerljiv trajni ili privremeni populacijski gubitak (među ostalim gubitak jednog ili više primjeraka) ili pogoršanje zdravlja populacije koje utječe na populacijsku dinamiku na području na kojem se javljaju nepovoljni utjecaji. Do populacijskog gubitka može doći zbog smrtnosti uzrokovane štetnim događajem. Pogoršanje zdravlja populacije može uključivati, na primjer, oblike štete kao što su bioakumulacija toksina ili štetne genetske modifikacije nakon unakrsne oplodnje s genetski modificiranim jedinkama koje su namjerno uvedene u okoliš (128), |
| --- | --- | --- |

122.

U skladu s kriterijima o beznačajnosti navedenima u točkama 124. i 125. u nastavku, za potrebe mjera otklanjanja u pogledu zaštićene vrste, nepovoljne promjene bit će značajne i doći će do slabljenja funkcija ako, s obzirom na pogođenu populaciju, za posljedicu imaju jedno ili više od sljedećeg:

—

mjerljiv trajni ili privremeni populacijski gubitak (među ostalim gubitak jednog ili više primjeraka) ili pogoršanje zdravlja populacije koje utječe na populacijsku dinamiku na području na kojem se javljaju nepovoljni utjecaji. Do populacijskog gubitka može doći zbog smrtnosti uzrokovane štetnim događajem. Pogoršanje zdravlja populacije može uključivati, na primjer, oblike štete kao što su bioakumulacija toksina ili štetne genetske modifikacije nakon unakrsne oplodnje s genetski modificiranim jedinkama koje su namjerno uvedene u okoliš (128),

128

| — | mjerljivo trajno ili privremeno smanjenje područja rasprostranjenosti dotične vrste, |
| --- | --- |

—

mjerljivo trajno ili privremeno smanjenje područja rasprostranjenosti dotične vrste,

| — | mjerljivo trajno ili privremeno smanjenje staništa dostupnih dotičnoj vrsti za njezino dugoročno održanje, |
| --- | --- |

—

mjerljivo trajno ili privremeno smanjenje staništa dostupnih dotičnoj vrsti za njezino dugoročno održanje,

| — | mjerljivo trajno ili privremeno slabljenje prirodnih funkcija povezano s populacijskim gubitkom, smanjenjem područja rasprostranjenosti ili smanjenjem dostupnih staništa, |
| --- | --- |

—

mjerljivo trajno ili privremeno slabljenje prirodnih funkcija povezano s populacijskim gubitkom, smanjenjem područja rasprostranjenosti ili smanjenjem dostupnih staništa,

| — | mjerljiv vremenski razmak između pojave nepovoljnih utjecaja i ponovne uspostave početnog stanja populacije, opsega područja rasprostranjenosti i dostupnosti staništa. |
| --- | --- |

—

mjerljiv vremenski razmak između pojave nepovoljnih utjecaja i ponovne uspostave početnog stanja populacije, opsega područja rasprostranjenosti i dostupnosti staništa.

| 123. | U drugom odlomku Priloga I. navodi se da se šteta s dokazanim posljedicama za zdravlje ljudi mora svrstati u kategoriju značajne štete. Moguće je da bi nepovoljna promjena zaštićene vrste ili prirodnog staništa uključivala utjecaje koji su zbog uključenih uzročnika štete istodobno relevantni i za zdravlje ljudi. Primjerice, onečišćenje prirodnog staništa otrovnim tvarima istodobno može nepovoljno utjecati na zdravlje ljudi. |
| --- | --- |

123.

U drugom odlomku Priloga I. navodi se da se šteta s dokazanim posljedicama za zdravlje ljudi mora svrstati u kategoriju značajne štete. Moguće je da bi nepovoljna promjena zaštićene vrste ili prirodnog staništa uključivala utjecaje koji su zbog uključenih uzročnika štete istodobno relevantni i za zdravlje ljudi. Primjerice, onečišćenje prirodnog staništa otrovnim tvarima istodobno može nepovoljno utjecati na zdravlje ljudi.

| 124. | U zadnjem odlomku Priloga I. navedeno je što se ne mora smatrati značajnim. U predmetu C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein eV, Sud je istaknuo sljedeće: „Iz upotrebe glagola ‚ne mora’ proizlazi da države članice prilikom prenošenja te direktive imaju mogućnost te štete smatrati odnosno ne smatrati značajnima u smislu Priloga I. navedenoj direktivi” (129). Sud je utvrdio i da se odredbe te točke moraju usko tumačiti (130). |
| --- | --- |

124.

U zadnjem odlomku Priloga I. navedeno je što se ne mora smatrati značajnim. U predmetu C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein eV

129

130

| 125. | Kad je riječ o sadržaju zadnjeg odlomka Priloga I.:






  — | prva alineja odnosi se na negativne promjene manje od prirodnih fluktuacija. To je povezano s mogućom nestatičnom naravi početnog stanja navedenog u prethodnoj točki 65. Naglasak je na veličini negativnih promjena u odnosu na prirodne promjene, |
| --- | --- | --- |

125.

Kad je riječ o sadržaju zadnjeg odlomka Priloga I.:

—

prva alineja odnosi se na negativne promjene manje od prirodnih fluktuacija. To je povezano s mogućom nestatičnom naravi početnog stanja navedenog u prethodnoj točki 65. Naglasak je na veličini negativnih promjena u odnosu na prirodne promjene,

| — | druga alineja odnosi se na negativne promjene čiji su uzroci prirodni ili koje proizlaze iz uobičajenog gospodarenja područjem. Sud je tu alineju detaljno razmotrio u predmetu C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig Holstein e. V. Predmet se odnosio na redovitu odvodnju močvarnog zemljišta obuhvaćenog mrežom Natura 2000 koju je provodilo javno tijelo za potrebe poljoprivrede. Odvodnja je prouzročila snižavanje razine vode, što je nepovoljno utjecalo na zaštićenu vrstu ptice, crnu čigru, Chlidonias niger. Sud je presudio da se pojam „uobičajeno gospodarenje” odnosi i na evidencije o staništu i na dokumente o ciljevima (koji se odnose na mjere gospodarenja nadležnih tijela) te na prethodno gospodarenje koje su obavljali vlasnici ili operateri (131). Sud je utvrdio da „kako se izraz ‚uobičajeno’ ne bi lišio njegova korisnog učinka u okviru zaštite okoliša, valja dodati da se gospodarenje može smatrati uobičajenim samo ako je u skladu s dobrom praksom kao što je to, osobito, dobra poljoprivredna praksa” (132). Sud je utvrdio i da gospodarenje područjem koje je obuhvaćeno područjem primjene Direktive o staništima i Direktive o pticama može obuhvaćati poljoprivredne aktivnosti, uključujući navodnjavanje, ali se može smatrati uobičajenim samo ako se njime poštuju ciljevi i obveze predviđeni tim direktivama (133). Presuda se odnosi na sva područja obuhvaćena područjem primjene direktiva o prirodi, a ne samo na područja mreže Natura 2000 (134). Kad je riječ o područjima mreže Natura 2000, treba spomenuti važnost odgovarajućih ciljeva očuvanja područja, |
| --- | --- |

—

druga alineja odnosi se na negativne promjene čiji su uzroci prirodni ili koje proizlaze iz uobičajenog gospodarenja područjem. Sud je tu alineju detaljno razmotrio u predmetu C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig Holstein e. V. Predmet se odnosio na redovitu odvodnju močvarnog zemljišta obuhvaćenog mrežom Natura 2000 koju je provodilo javno tijelo za potrebe poljoprivrede. Odvodnja je prouzročila snižavanje razine vode, što je nepovoljno utjecalo na zaštićenu vrstu ptice, crnu čigru, Chlidonias niger. Sud je presudio da se pojam „uobičajeno gospodarenje” odnosi i na evidencije o staništu i na dokumente o ciljevima (koji se odnose na mjere gospodarenja nadležnih tijela) te na prethodno gospodarenje koje su obavljali vlasnici ili operateri (131). Sud je utvrdio da „kako se izraz ‚uobičajeno’ ne bi lišio njegova korisnog učinka u okviru zaštite okoliša, valja dodati da se gospodarenje može smatrati uobičajenim samo ako je u skladu s dobrom praksom kao što je to, osobito, dobra poljoprivredna praksa” (132). Sud je utvrdio i da gospodarenje područjem koje je obuhvaćeno područjem primjene Direktive o staništima i Direktive o pticama može obuhvaćati poljoprivredne aktivnosti, uključujući navodnjavanje, ali se može smatrati uobičajenim samo ako se njime poštuju ciljevi i obveze predviđeni tim direktivama (133). Presuda se odnosi na sva područja obuhvaćena područjem primjene direktiva o prirodi, a ne samo na područja mreže Natura 2000 (134). Kad je riječ o područjima mreže Natura 2000, treba spomenuti važnost odgovarajućih ciljeva očuvanja područja,

Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig Holstein e. V.

Chlidonias niger.

131

132

133

134

| — | treća alineja odnosi se na kratko vrijeme prirodne obnove staništa ili vrsta do ekvivalentnog ili boljeg stanja u odnosu na početno stanje. |
| --- | --- |

—

treća alineja odnosi se na kratko vrijeme prirodne obnove staništa ili vrsta do ekvivalentnog ili boljeg stanja u odnosu na početno stanje.

Isključenja

Isključenja

| 126. | U definiciji pojma „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” predviđaju se isključenja upućivanjem na članak 6. stavke 3. i 4. te članak 16. Direktive o staništima i članak 9. Direktive o pticama. U predmetu C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein, Sud je smatrao da se ta isključenja moraju usko tumačiti (135). |
| --- | --- |

126.

U definiciji pojma „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” predviđaju se isključenja upućivanjem na članak 6. stavke 3. i 4. te članak 16. Direktive o staništima i članak 9. Direktive o pticama. U predmetu C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein,

135

| 127. | Iz upućivanja na te odredbe direktiva o prirodi može se izvesti niz zaključaka. |
| --- | --- |

127.

Iz upućivanja na te odredbe direktiva o prirodi može se izvesti niz zaključaka.

| 128. | Prvo, samo postojanje odobrenja na temelju jedne od prethodno navedenih odredbi ne dovodi do općeg isključenja nepovoljnih utjecaja iz opsega štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima. Za isključivanje nepovoljnih utjecaja:






  — | utjecaji moraju biti prethodno utvrđeni, |
| --- | --- | --- |

128.

Prvo, samo postojanje odobrenja na temelju jedne od prethodno navedenih odredbi ne dovodi do općeg isključenja nepovoljnih utjecaja iz opsega štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima. Za isključivanje nepovoljnih utjecaja:

—

utjecaji moraju biti prethodno utvrđeni,

| — | uzročna radnja mora biti izričito odobrena. Ako operater prekorači uvjete utvrđene u odobrenju (primjerice zadiranjem u stanište više nego što je dopušteno odobrenjem), može nastati odgovornost za nepovoljne utjecaje povezane s nepridržavanjem uvjeta (136). |
| --- | --- |

—

uzročna radnja mora biti izričito odobrena. Ako operater prekorači uvjete utvrđene u odobrenju (primjerice zadiranjem u stanište više nego što je dopušteno odobrenjem), može nastati odgovornost za nepovoljne utjecaje povezane s nepridržavanjem uvjeta (136).

136

| 129. | Drugo, tekst isključenja upućuje na to da odgovornost na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš može nastati u situacijama u kojima ne postoji odobrenje, ali se primjenjuju zahtjevi iz članka 6. stavka 3. i članaka 4. i 16. Direktive o staništima te iz članka 9. Direktive o pticama. To će, primjerice, biti slučaj ako je operater trebao dobiti izuzeće na temelju članka 16. Direktive o staništima kako bi mogao zakonito obavljati profesionalnu djelatnost, ali ga nije dobio (137). |
| --- | --- |

129.

Drugo, tekst isključenja upućuje na to da odgovornost na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš može

137

6.   „ŠTETA NANESENA VODAMA”

„ŠTETA NANESENA VODAMA”

| 130. | Kao što je vidljivo iz prethodnog okvira 3., kad je riječ o materijalnom području primjene, „šteta nanesena vodama” odnosi se na dvije glavne kategorije voda: vode obuhvaćene Okvirnom direktivom o vodama; morske vode obuhvaćene područjem primjene Okvirne direktive o pomorskoj strategiji. U ovim Smjernicama razmatrat će se najprije prva pa druga kategorija. |
| --- | --- |

130.

Kao što je vidljivo iz prethodnog okvira 3., kad je riječ o materijalnom području primjene, „šteta nanesena vodama” odnosi se na dvije glavne kategorije voda: vode obuhvaćene Okvirnom direktivom o vodama; morske vode obuhvaćene područjem primjene Okvirne direktive o pomorskoj strategiji. U ovim Smjernicama razmatrat će se najprije prva pa druga kategorija.

(A)   VODE OBUHVAĆENE OKVIRNOM DIREKTIVOM O VODAMA

Materijalno i zemljopisno područje primjene dotičnih voda

Materijalno i zemljopisno područje primjene dotičnih voda

| 131. | Da bi se razumjelo materijalno područje primjene pojma „šteta nanesena vodama”, potrebno je razumjeti što podrazumijeva izraz „dotične vode”. Pojam „vode” odnosi se na sve vode obuhvaćene Okvirnom direktivom o vodama, vidjeti okvir 8. u nastavku. Svrha je Okvirne direktive o vodama „uspostava okvira za zaštitu kopnenih površinskih voda, prijelaznih voda, obalnih voda i podzemnih voda” (138). Vode na koje se upućuje u ovom citatu vode su obuhvaćene Okvirnom direktivom o vodama. Okvirna direktiva o vodama primjenjuje se na sve njih, bez obzira na njihovu veličinu i značajke (139). Ostale relevantne definicije navedene su u okviru 9. u nastavku. Pojam „dotične vode” odnosi se na vode pogođene štetom.
  Okvir 8.: definicija pojma „vode” |
| --- | --- |

131.

Da bi se razumjelo materijalno područje primjene pojma „šteta nanesena vodama”, potrebno je razumjeti što podrazumijeva izraz „dotične vode”. Pojam „vode” odnosi se na sve vode obuhvaćene Okvirnom direktivom o vodama, vidjeti okvir 8. u nastavku. Svrha je Okvirne direktive o vodama „uspostava okvira za zaštitu kopnenih površinskih voda, prijelaznih voda, obalnih voda i podzemnih voda” (138

139

Okvir 8.: definicija pojma „vode”

| U članku 2. stavku 5. Direktive o odgovornosti za okoliš pojam „vode” definira se kao „sve vode na koje se primjenjuje Direktiva 2000/60/EZ”. |
| --- |

U članku 2. stavku 5. Direktive o odgovornosti za okoliš pojam „vode” definira se kao „sve vode na koje se primjenjuje Direktiva 2000/60/EZ”.

Okvir 9.: definicije iz Okvirne direktive o vodama koje se odnose na pojam „vode”.

| Okvirnom direktivom o vodama izričito su definirane dvije osnovne vrste voda, „površinske vode” i „podzemne vode”.
  U članku 2. stavku 1. Okvirne direktive o vodama pojam „površinske vode” definira se kao „kopnene vode, osim podzemnih voda; prijelazne vode i obalne vode, osim u pogledu kemijskog statusa, za koji su uključene i teritorijalne vode”.
  U članku 2. stavku 2. Okvirne direktive o vodama pojam „podzemne vode” definira se kao „sve vode ispod površine tla u zoni zasićenja i u izravnom dodiru s površinom tla ili podzemljem”.
  Kao što je vidljivo, definicija pojma „površinske vode” obuhvaća četiri podvrste voda: „kopnene vode”, „prijelazne vode”, „obalne vode” i „teritorijalne vode”. Prve tri podvrste i same su izričito definirane.
  U članku 2. stavku 3. Okvirne direktive o vodama pojam „kopnene vode” definira se kao „sve stajaće ili tekuće vode na površini tla i sve podzemne vode na kopnenoj strani od polazne crte od koje se mjeri širina teritorijalnih voda”.
  U članku 2. stavku 6. Okvirne direktive o vodama pojam „prijelazne vode” definira se kao „tijela površinskih voda u blizini riječnih ušća, koje su djelomično slane uslijed blizine obalnih voda, ali se nalaze pod znatnim utjecajem slatkovodnih tokova”.
  U članku 2. stavku 7. Okvirne direktive o vodama pojam „obalne vode” definira se kao „površinske vode s kopnene strane crte koja je u svakoj točki udaljena jednu nautičku milju u smjeru mora od polazne crte od koje se mjeri širina teritorijalnih voda, a protežu se, gdje je to primjenjivo, do vanjske granice prijelaznih voda”. |
| --- |

Okvirnom direktivom o vodama izričito su definirane dvije osnovne vrste voda, „površinske vode” i „podzemne vode”.

U članku 2. stavku 1. Okvirne direktive o vodama pojam „površinske vode” definira se kao „kopnene vode, osim podzemnih voda; prijelazne vode i obalne vode, osim u pogledu kemijskog statusa, za koji su uključene i teritorijalne vode”.

U članku 2. stavku 2. Okvirne direktive o vodama pojam „podzemne vode” definira se kao „sve vode ispod površine tla u zoni zasićenja i u izravnom dodiru s površinom tla ili podzemljem”.

Kao što je vidljivo, definicija pojma „površinske vode” obuhvaća četiri podvrste voda: „kopnene vode”, „prijelazne vode”, „obalne vode” i „teritorijalne vode”. Prve tri podvrste i same su izričito definirane.

U članku 2. stavku 3. Okvirne direktive o vodama pojam „kopnene vode” definira se kao „sve stajaće ili tekuće vode na površini tla i sve podzemne vode na kopnenoj strani od polazne crte od koje se mjeri širina teritorijalnih voda”.

U članku 2. stavku 6. Okvirne direktive o vodama pojam „prijelazne vode” definira se kao „tijela površinskih voda u blizini riječnih ušća, koje su djelomično slane uslijed blizine obalnih voda, ali se nalaze pod znatnim utjecajem slatkovodnih tokova”.

U članku 2. stavku 7. Okvirne direktive o vodama pojam „obalne vode” definira se kao „površinske vode s kopnene strane crte koja je u svakoj točki udaljena jednu nautičku milju u smjeru mora od polazne crte od koje se mjeri širina teritorijalnih voda, a protežu se, gdje je to primjenjivo, do vanjske granice prijelaznih voda”.

| 132. | Kao što je vidljivo iz definicija navedenih u okviru 9., zemljopisno područje primjene površinskih voda obuhvaća i obalne vode, a u pogledu kemijskog statusa i teritorijalne vode. Teritorijalne vode protežu se do dvanaest nautičkih milja u smjeru mora od polazne crte. Mogu se primijetiti još dvije stvari. Prvo, kad je riječ o površinskim vodama, postoji određeno preklapanje s morskim vodama, kao što je vidljivo u okviru 12. u nastavku. U slučaju preklapanja, za potrebe Direktive o odgovornosti za okoliš prednost ima Okvirna direktiva o vodama (vidjeti okvir 12. i točku 175. u nastavku). Drugo, Okvirna direktiva o vodama obuhvaća dodatne relevantne potpodjele voda, kao što je prikazano u okviru 10. u nastavku. Treće, kad je riječ o procjeni značaja nepovoljnih utjecaja na vode obuhvaćene Okvirnom direktivom o vodama, treba uzeti u obzir zemljopisna ograničenja povezana s referentnim konceptima za nepovoljne utjecaje. Oni se razmatraju u nastavku.
  Okvir 10.: dodatne relevantne definicije potpodjela pojma „voda” u Okvirnoj direktivi o vodama. |
| --- | --- |

132.

Kao što je vidljivo iz definicija navedenih u okviru 9., zemljopisno područje primjene površinskih voda obuhvaća i obalne vode, a u pogledu kemijskog statusa i teritorijalne vode. Teritorijalne vode protežu se do dvanaest nautičkih milja u smjeru mora od polazne crte. Mogu se primijetiti još dvije stvari. Prvo, kad je riječ o površinskim vodama, postoji određeno preklapanje s morskim vodama, kao što je vidljivo u okviru 12. u nastavku. U slučaju preklapanja, za potrebe Direktive o odgovornosti za okoliš prednost ima Okvirna direktiva o vodama (vidjeti okvir 12. i točku 175. u nastavku). Drugo, Okvirna direktiva o vodama obuhvaća dodatne relevantne potpodjele voda, kao što je prikazano u okviru 10. u nastavku. Treće, kad je riječ o procjeni značaja nepovoljnih utjecaja na vode obuhvaćene Okvirnom direktivom o vodama, treba uzeti u obzir zemljopisna ograničenja povezana s referentnim konceptima za nepovoljne utjecaje. Oni se razmatraju u nastavku.

Okvir 10.: dodatne relevantne definicije potpodjela pojma „voda” u Okvirnoj direktivi o vodama.

| U skladu s člankom 2. stavkom 4. Okvirne direktive o vodama „rijeka” znači „tijelo kopnene vode, koje većim dijelom teče površinom tla, ali može dijelom toka teći i ispod zemlje”.
  U skladu s člankom 2. stavkom 5. Okvirne direktive o vodama „jezero” znači „tijelo stajaće kopnene površinske vode”.
  U skladu s člankom 2. stavkom 8. Okvirne direktive o vodama „umjetno vodno tijelo” znači „tijelo površinske vode stvoreno ljudskom aktivnošću”.
  U skladu s člankom 2. stavkom 9. Okvirne direktive o vodama „znatno promijenjeno vodno tijelo” znači „tijelo površinske vode kojem je uslijed fizičkih promjena nastalih ljudskom aktivnošću bitno promijenjen karakter, kako je to utvrdila država članica sukladno odredbama Priloga II”.
  U skladu s člankom 2. stavkom 10. Okvirne direktive o vodama „tijelo površinske vode” znači „jasno određen i znatan element površinske vode, kao što je jezero, akumulacija, potok, rijeka ili kanal, dio potoka, rijeke ili kanala, prijelazna voda ili pojas obalne vode”.
  U skladu s člankom 2. stavkom 12. Okvirne direktive o vodama „tijelo podzemne vode” znači „određen volumen podzemnih voda u vodonosniku ili vodonosnicima”.
  U skladu s člankom 2. stavkom 11. Okvirne direktive o vodama „vodonosnik” znači „podzemni sloj ili slojeve stijena ili drugih geoloških naslaga dovoljne poroznosti i propusnosti da omogućuju znatan protok podzemnih voda ili zahvaćanje znatnih količina podzemnih voda”. |
| --- |

U skladu s člankom 2. stavkom 4. Okvirne direktive o vodama „rijeka” znači „tijelo kopnene vode, koje većim dijelom teče površinom tla, ali može dijelom toka teći i ispod zemlje”.

U skladu s člankom 2. stavkom 5. Okvirne direktive o vodama „jezero” znači „tijelo stajaće kopnene površinske vode”.

U skladu s člankom 2. stavkom 8. Okvirne direktive o vodama „umjetno vodno tijelo” znači „tijelo površinske vode stvoreno ljudskom aktivnošću”.

U skladu s člankom 2. stavkom 9. Okvirne direktive o vodama „znatno promijenjeno vodno tijelo” znači „tijelo površinske vode kojem je uslijed fizičkih promjena nastalih ljudskom aktivnošću bitno promijenjen karakter, kako je to utvrdila država članica sukladno odredbama Priloga II”.

U skladu s člankom 2. stavkom 10. Okvirne direktive o vodama „tijelo površinske vode” znači „jasno određen i znatan element površinske vode, kao što je jezero, akumulacija, potok, rijeka ili kanal, dio potoka, rijeke ili kanala, prijelazna voda ili pojas obalne vode”.

U skladu s člankom 2. stavkom 12. Okvirne direktive o vodama „tijelo podzemne vode” znači „određen volumen podzemnih voda u vodonosniku ili vodonosnicima”.

U skladu s člankom 2. stavkom 11. Okvirne direktive o vodama „vodonosnik” znači „podzemni sloj ili slojeve stijena ili drugih geoloških naslaga dovoljne poroznosti i propusnosti da omogućuju znatan protok podzemnih voda ili zahvaćanje znatnih količina podzemnih voda”.

Referentni koncepti za nepovoljne utjecaje

Referentni koncepti za nepovoljne utjecaje

| 133. | Referentni koncepti za nepovoljne utjecaje obuhvaćaju „ekološko [relevantno za površinske vode], kemijsko [relevantno za površinske i podzemne vode] i/ili količinsko stanje [relevantno za podzemne vode] i/ili ekološki potencijal [relevantan za znatno i umjetno promijenjena vodna tijela] dotičnih voda u skladu s definicijom iz Direktive 2000/60/EZ”. Uzimajući u obzir razlike između kemijskog stanja površinskih voda i podzemnih voda, to znači da će možda biti potrebno uzeti u obzir pet različitih vrsta stanja te da se za njihove definicije mora uputiti na Okvirnu direktivu o vodama. Kao što je prikazano u okviru 11. u nastavku, postoje izričite definicije pojmova „ekološko stanje” i „količinsko stanje”. S druge strane, definicije pojmova „kemijsko stanje” i „ekološki potencijal” moraju se izvesti iz definicija pojmova „dobro kemijsko stanje” i „dobar ekološki potencijal”.
  Okvir 11.: referentni koncepti definirani u Okvirnoj direktivi o vodama. |
| --- | --- |

133.

Referentni koncepti za nepovoljne utjecaje obuhvaćaju „ekološko [relevantno za površinske vode],

Okvir 11.: referentni koncepti definirani u Okvirnoj direktivi o vodama.

| Okvirna direktiva o vodama sadržava precizne definicije pojmova „ekološko stanje” i „količinsko stanje”.
  U skladu s člankom 2. stavkom 21. Okvirne direktive o vodama „ekološko stanje” je „izraz kvalitete strukture i funkcioniranja vodnih ekosustava povezanih s površinskim vodama, klasificirano u skladu s Prilogom V.”.
  U skladu s člankom 2. stavkom 26. Okvirne direktive o vodama „količinsko stanje” je „izraz stupnja u kojem na tijelo podzemne vode utječe izravno ili neizravno zahvaćanje”.
  Okvirna direktiva o vodama sadržava izričite definicije pojmova „ekološko stanje” i „količinsko stanje”, ali ne sadržava izričitu definiciju pojma „kemijsko stanje”. Umjesto toga, u njezinu članku 2. stavku 24. definirano je „dobro kemijsko stanje površinskih voda”, a u članku 2. stavku 25. „dobro kemijsko stanje podzemne vode” (naknadno istaknuto).
  Pojam „dobro kemijsko stanje površinskih voda” definiran je kao „kemijsko stanje potrebno da bi se zadovoljili okolišni ciljevi za površinske vode, uspostavljeni u članku 4. stavku 1. točki (a), odnosno kemijsko stanje nekog tijela površinske vode u kojoj koncentracija onečišćujuće tvari ne prelazi standarde kvalitete okoliša ustanovljene u Prilogu IX. (140) i članku 16. stavku 7. te sukladno drugim relevantnim propisima Zajednice kojima se određuju standardi kvalitete okoliša na razini Zajednice”.
  Pojam „dobro kemijsko stanje podzemne vode” definiran je kao „kemijsko stanje neke tijela podzemne vode koje udovoljava uvjetima utvrđenima u tablici 2.3.2. Priloga V (141).”.
  Okvirna direktiva o vodama ne sadržava ni izričitu definiciju pojma „ekološki potencijal”, ali se u njezinu članku 2. stavku 23. pojam „dobar ekološki potencijal” definira kao „stanje znatno promijenjenog ili umjetnog vodnog tijela, tako klasificirano u skladu s relevantnim odredbama Priloga V.”. |
| --- |

Okvirna direktiva o vodama sadržava precizne definicije pojmova „ekološko stanje” i „količinsko stanje”.

U skladu s člankom 2. stavkom 21. Okvirne direktive o vodama „ekološko stanje” je „izraz kvalitete strukture i funkcioniranja vodnih ekosustava povezanih s površinskim vodama, klasificirano u skladu s Prilogom V.”.

U skladu s člankom 2. stavkom 26. Okvirne direktive o vodama „količinsko stanje” je „izraz stupnja u kojem na tijelo podzemne vode utječe izravno ili neizravno zahvaćanje”.

Okvirna direktiva o vodama sadržava izričite definicije pojmova „ekološko stanje” i „količinsko stanje”, ali ne sadržava izričitu definiciju pojma „kemijsko stanje”. Umjesto toga, u njezinu članku 2. stavku 24. definirano je „dobro kemijsko stanje površinskih voda”, a u članku 2. stavku 25. „dobro kemijsko stanje podzemne vode” (naknadno istaknuto).

dobro

dobro

Pojam „dobro kemijsko stanje površinskih voda” definiran je kao „kemijsko stanje potrebno da bi se zadovoljili okolišni ciljevi za površinske vode, uspostavljeni u članku 4. stavku 1. točki (a), odnosno kemijsko stanje nekog tijela površinske vode u kojoj koncentracija onečišćujuće tvari ne prelazi standarde kvalitete okoliša ustanovljene u Prilogu IX. (140) i članku 16. stavku 7. te sukladno drugim relevantnim propisima Zajednice kojima se određuju standardi kvalitete okoliša na razini Zajednice”.

140

Pojam „dobro kemijsko stanje podzemne vode” definiran je kao „kemijsko stanje neke tijela podzemne vode koje udovoljava uvjetima utvrđenima u tablici 2.3.2. Priloga V (141).”.

141

Okvirna direktiva o vodama ne sadržava ni izričitu definiciju pojma „ekološki potencijal”, ali se u njezinu članku 2. stavku 23. pojam „dobar ekološki potencijal” definira kao „stanje znatno promijenjenog ili umjetnog vodnog tijela, tako klasificirano u skladu s relevantnim odredbama Priloga V.”.

dobar

| 134. | U skladu s Okvirnom direktivom o vodama pet referentnih koncepata uglavnom se upotrebljava u vezi s vodnim tijelima razgraničenima na temelju te direktive i procijenjenima na temelju programa praćenja koji državama članicama omogućuju određeni stupanj diskrecije u pogledu učestalosti i mjesta praćenja. Unutar tog pravnog okvira ti se koncepti, kao i koncept razgraničenih vodnih tijela, uglavnom upotrebljavaju u svrhu postizanja dugoročnih ciljeva, i to odgovarajućim upravljanjem riječnim slivovima i planiranjem mjera. U tom smislu u dokumentu Guidance document No.2 Identification of Water Bodies (142) (Dokument sa smjernicama br. 2, Utvrđivanje vodnih tijela), neobvezujućem referentnom dokumentu pripremljenom u okviru Zajedničke provedbene strategije za Okvirnu direktivu o vodama, navodi se da se koncept vodnih tijela upotrebljava za izvješćivanje i procjenu usklađenosti s glavnim okolišnim ciljevima Direktive. Međutim, razgraničavanje je vodnog tijela alat, a ne cilj sam po sebi. |
| --- | --- |

134.

U skladu s Okvirnom direktivom o vodama pet referentnih koncepata uglavnom se upotrebljava u vezi s vodnim tijelima razgraničenima na temelju te direktive i procijenjenima na temelju programa praćenja koji državama članicama omogućuju određeni stupanj diskrecije u pogledu učestalosti i mjesta praćenja. Unutar tog pravnog okvira ti se koncepti, kao i koncept razgraničenih vodnih tijela, uglavnom upotrebljavaju u svrhu postizanja dugoročnih ciljeva, i to odgovarajućim upravljanjem riječnim slivovima i planiranjem mjera. U tom smislu u dokumentu Guidance document No.2 Identification of Water Bodies

142

| 135. | U kontekstu Direktive o odgovornosti za okoliš tih pet referentnih koncepata odnosi se na iste dotične vode, odnosno na vode obuhvaćene Okvirnom direktivom o vodama, ali oni imaju drukčiju svrhu, odnosno služe kao referentne vrijednosti za procjenu štete nanesene vodama, odnosno štete koja značajno nepovoljno utječe na elemente kvalitete kojima se definiraju ti referentni koncepti. |
| --- | --- |

135.

U kontekstu Direktive o odgovornosti za okoliš tih pet referentnih koncepata odnosi se na iste dotične vode, odnosno na vode obuhvaćene Okvirnom direktivom o vodama, ali oni imaju drukčiju svrhu, odnosno služe kao referentne vrijednosti za procjenu štete nanesene vodama, odnosno štete koja značajno nepovoljno utječe na elemente kvalitete kojima se definiraju ti referentni koncepti.

| 136. | Kao što će biti dodatno objašnjeno u nastavku, u Okvirnoj direktivi o vodama tih pet referentnih koncepata odnosi se na više dodatnih koncepata. Ovisno o vodama koje su pretrpjele nepovoljan utjecaj, ti dodatni koncepti trebat će se uzeti u obzir pri primjeni definicije pojma „water damage”. Za potrebe Direktive o odgovornosti za okoliš tih se pet koncepata može praktično podijeliti na koncepte koji se odnose na površinske vode, odnosno ekološko stanje, ekološki potencijal i kemijsko stanje površinskih voda, te na koncepte koji se odnose na podzemne vode, odnosno kemijsko stanje i količinsko stanje podzemne vode. |
| --- | --- |

136.

Kao što će biti dodatno objašnjeno u nastavku, u Okvirnoj direktivi o vodama tih pet referentnih koncepata odnosi se na više dodatnih koncepata. Ovisno o vodama koje su pretrpjele nepovoljan utjecaj, ti dodatni koncepti trebat će se uzeti u obzir pri primjeni definicije pojma „water damage”. Za potrebe Direktive o odgovornosti za okoliš tih se pet koncepata može praktično podijeliti na koncepte koji se odnose na površinske vode, odnosno ekološko stanje, ekološki potencijal i kemijsko stanje površinskih voda, te na koncepte koji se odnose na podzemne vode, odnosno kemijsko stanje i količinsko stanje podzemne vode.

| 137. | Definicija pojma „ekološko stanje” odnosi se na kvalitetu strukture i funkcioniranja vodnih ekosustava povezanih s površinskim vodama, klasificirano u skladu s Prilogom V. Okvirne direktive o vodama. Prilog V. odnosi se na pet podvrsta ili podjela površinskih voda: rijeke, jezera, prijelazne vode, obalne vode, umjetna i znatno promijenjena vodna tijela. Rijeke, jezera te umjetna i znatno promijenjena vodna tijela zapravo su daljnje podjele podvrste „kopnene vode” iz prethodnog okvira 9. te su sve izričito definirane u Okvirnoj direktivi o vodama, vidjeti prethodni okvir 10. Pojam „ekološko stanje” odnosi se na rijeke, jezera, prijelazne vode i obalne vode. U Prilogu V. utvrđeni su i elementi kvalitete relevantni za različite podvrste i podjele površinskih voda: biološki elementi, hidromorfološki elementi koji prate biološke elemente, općeniti fizičko-kemijski elementi koji prate biološke elemente, specifične onečišćujuće tvari za koje se moraju utvrditi nacionalni standardi kvalitete okoliša. |
| --- | --- |

137.

Definicija pojma „ekološko stanje” odnosi se na kvalitetu strukture i funkcioniranja vodnih ekosustava povezanih s površinskim vodama, klasificirano u skladu s Prilogom V. Okvirne direktive o vodama. Prilog V. odnosi se na pet podvrsta ili podjela površinskih voda: rijeke, jezera, prijelazne vode, obalne vode, umjetna i znatno promijenjena vodna tijela. Rijeke, jezera te umjetna i znatno promijenjena vodna tijela zapravo su daljnje podjele podvrste „kopnene vode” iz prethodnog okvira 9. te su sve izričito definirane u Okvirnoj direktivi o vodama, vidjeti prethodni okvir 10. Pojam „ekološko stanje” odnosi se na rijeke, jezera, prijelazne vode i obalne vode. U Prilogu V. utvrđeni su i elementi kvalitete relevantni za različite podvrste i podjele površinskih voda: biološki elementi, hidromorfološki elementi koji prate biološke elemente, općeniti fizičko-kemijski elementi koji prate biološke elemente, specifične onečišćujuće tvari za koje se moraju utvrditi nacionalni standardi kvalitete okoliša.

| 138. | Definicija pojma „dobar ekološki potencijal” također sadržava upućivanje na Prilog V. i odnosi se na umjetna ili znatno promijenjena vodna tijela. Točnije, u točki 1.2.5. Priloga V. definira se maksimalni, dobar i umjereni ekološki potencijal umjetnih i znatno promijenjenih vodnih tijela, i to upućivanjem na iste elemente kvalitete koji se upotrebljavaju za ekološko stanje drugih najbliže usporedivih površinskih voda navedenih u Prilogu V., odnosno rijeka, jezera, prijelaznih voda i obalnih voda. On u najvećoj mogućoj mjeri odražava vrijednosti tih elemenata kvalitete, pri čemu se uzima u obzir i neizbježan utjecaj fizičkih uvjeta koji proizlaze iz umjetno stvorenih ili znatno promijenjenih karakteristika dotičnog vodnog tijela, primjerice kanala ili luke. Sve to znači da je pojam „ekološki potencijal” kao referentni koncept veoma usko povezan s pojmom „ekološko stanje”. |
| --- | --- |

138.

Definicija pojma „dobar ekološki potencijal” također sadržava upućivanje na Prilog V. i odnosi se na umjetna ili znatno promijenjena vodna tijela. Točnije, u točki 1.2.5. Priloga V. definira se maksimalni, dobar i umjereni ekološki potencijal umjetnih i znatno promijenjenih vodnih tijela, i to upućivanjem na iste elemente kvalitete koji se upotrebljavaju za ekološko stanje drugih najbliže usporedivih površinskih voda navedenih u Prilogu V., odnosno rijeka, jezera, prijelaznih voda i obalnih voda. On u najvećoj mogućoj mjeri odražava vrijednosti tih elemenata kvalitete, pri čemu se uzima u obzir i neizbježan utjecaj fizičkih uvjeta koji proizlaze iz umjetno stvorenih ili znatno promijenjenih karakteristika dotičnog vodnog tijela, primjerice kanala ili luke. Sve to znači da je pojam „ekološki potencijal” kao referentni koncept veoma usko povezan s pojmom „ekološko stanje”.

| 139. | Iz definicije pojma „dobro kemijsko stanje površinskih voda” može se zaključiti da se za površinske vode „kemijsko stanje” odnosi na koncentracije kemijskih onečišćujućih tvari. Od donošenja Direktive o odgovornosti za okoliš donesene su posebne mjere koje su relevantne za kemijsko stanje površinskih voda. Točnije, u skladu s člankom 16. Okvirne direktive o vodama donesena je Direktiva 2008/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o standardima kvalitete okoliša u području vodne politike i o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktiva Vijeća 82/176/EEZ, 83/513/EEZ, 84/156/EEZ, 84/491/EEZ, 86/280/EEZ i izmjeni Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (143) („Direktiva o standardima kvalitete okoliša”), kako je izmijenjena (144). Njome su, među ostalim, predviđeni standardi kvalitete za prioritetne (opasne) tvari (145) u površinskim vodama. |
| --- | --- |

139.

Iz definicije pojma „dobro kemijsko stanje površinskih voda” može se zaključiti da se za površinske vode „kemijsko stanje” odnosi na koncentracije kemijskih onečišćujućih tvari. Od donošenja Direktive o odgovornosti za okoliš donesene su posebne mjere koje su relevantne za kemijsko stanje površinskih voda. Točnije, u skladu s člankom 16. Okvirne direktive o vodama donesena je Direktiva 2008/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o standardima kvalitete okoliša u području vodne politike i o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktiva Vijeća 82/176/EEZ, 83/513/EEZ, 84/156/EEZ, 84/491/EEZ, 86/280/EEZ i izmjeni Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (143

144

145

| 140. | Definicije pojmova „dobro kemijsko stanje podzemne vode” i „količinsko stanje” odnose se na „tijelo podzemne vode”, pojam koji je zasebno definiran (vidjeti prethodni okvir 10.). |
| --- | --- |

140.

Definicije pojmova „dobro kemijsko stanje podzemne vode” i „količinsko stanje” odnose se na „tijelo podzemne vode”, pojam koji je zasebno definiran (vidjeti prethodni okvir 10.).

| 141. | Iz definicije pojma „dobro kemijsko stanje podzemne vode” može se zaključiti da se kemijsko stanje podzemne vode odnosi na koncentracije kemijskih onečišćujućih tvari i električnu vodljivost. Električna vodljivost odnosi se na prodor slane vode ili druge prodore (146). U skladu s člankom 17. Okvirne direktive o vodama donesena je Direktiva 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (147) („Direktiva o podzemnim vodama”). Njome su, među ostalim, predviđeni standardi Unije za koncentracije nitrata i pesticida u podzemnim vodama (148) te obveza država članica da donesu nacionalne granične vrijednosti za niz drugih onečišćujućih tvari navedenih u njezinu Prilogu. |
| --- | --- |

141.

Iz definicije pojma „dobro kemijsko stanje podzemne vode” može se zaključiti da se kemijsko stanje podzemne vode odnosi na koncentracije kemijskih onečišćujućih tvari i električnu vodljivost. Električna vodljivost odnosi se na prodor slane vode ili druge prodore (146

147

148

Procjena značajnih nepovoljnih utjecaja

Procjena značajnih nepovoljnih utjecaja

Okolnosti

Okolnosti

| 142. | Za razliku od štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima, iz članka 3. stavka 1. točke (a) proizlazi da se Direktiva o odgovornosti za okoliš primjenjuje samo na štetu nanesenu vodama koja je nastala zbog bilo koje od profesionalnih djelatnosti opisanih u Prilogu III. Neke od tih profesionalnih djelatnosti, kao što su neovlašteno uzimanje i ograđivanje vode (149) te ispuštanje ili unošenje onečišćujućih tvari (150), posebno se odnose na vodu. Nekoliko ih je uređeno Okvirnom direktivom o vodama. |
| --- | --- |

142.

Za razliku od štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima, iz članka 3. stavka 1. točke (a) proizlazi da se Direktiva o odgovornosti za okoliš primjenjuje samo na štetu nanesenu vodama koja je nastala zbog bilo koje od profesionalnih djelatnosti opisanih u Prilogu III. Neke od tih profesionalnih djelatnosti, kao što su neovlašteno uzimanje i ograđivanje vode (149

150

Kontekst

Kontekst

| 143. | Za potrebe procjene značaja štete s obzirom na pet referentnih koncepata potrebno je razlikovati sljedeće vrste i podjele pojma „vode”:






  — | podzemne vode, |
| --- | --- | --- |

143.

Za potrebe procjene značaja štete s obzirom na pet referentnih koncepata potrebno je razlikovati sljedeće vrste i podjele pojma „vode”:

—

podzemne vode,

| — | rijeke, |
| --- | --- |

—

rijeke,

| — | jezera, |
| --- | --- |

—

jezera,

| — | prijelazne vode, |
| --- | --- |

—

prijelazne vode,

| — | obalne vode, teritorijalne vode, |
| --- | --- |

—

obalne vode, teritorijalne vode,

| — | umjetna i znatno promijenjena vodna tijela. |
| --- | --- |

—

umjetna i znatno promijenjena vodna tijela.

| 144. | Kao što je već navedeno, korisno je napraviti osnovnu razliku između štete koja utječe na podzemne vode i štete koja utječe na površinske vode jer je pet referentnih koncepata usklađeno s tom osnovnom razlikom. Moguće je da će nepovoljni utjecaji djelovati i na podzemne i na površinske vode te na više od jedne podjele površinskih voda, ali u tom će se slučaju šteta trebati procijeniti s obzirom na svaku relevantnu vrstu ili podjelu voda. To je zato što se referentni koncepti i relevantni elementi kvalitete razlikuju ovisno o vrsti ili podjeli voda. Na primjer, u slučaju štete koja utječe na površinske vode za referentne koncepte „ekološko stanje” i „ekološki potencijal” potrebno je uzeti u obzir različite podjele površinskih voda navedene u zadnjoj točki. |
| --- | --- |

144.

Kao što je već navedeno, korisno je napraviti osnovnu razliku između štete koja utječe na podzemne vode i štete koja utječe na površinske vode jer je pet referentnih koncepata usklađeno s tom osnovnom razlikom. Moguće je da će nepovoljni utjecaji djelovati i na podzemne i na površinske vode te na više od jedne podjele površinskih voda, ali u tom će se slučaju šteta trebati procijeniti s obzirom na svaku relevantnu vrstu ili podjelu voda. To je zato što se referentni koncepti i relevantni elementi kvalitete razlikuju ovisno o vrsti ili podjeli voda. Na primjer, u slučaju štete koja utječe na površinske vode za referentne koncepte „ekološko stanje” i „ekološki potencijal” potrebno je uzeti u obzir različite podjele površinskih voda navedene u zadnjoj točki.

| 145. | U obzir treba uzeti i povezanost različitih vodnih tijela. Kemijsko onečišćenje može obuhvatiti različite vrste i podjele voda, primjerice kad izlijevanje kemikalije u rijeku naknadno onečisti jezero. |
| --- | --- |

145.

U obzir treba uzeti i povezanost različitih vodnih tijela. Kemijsko onečišćenje može obuhvatiti različite vrste i podjele voda, primjerice kad izlijevanje kemikalije u rijeku naknadno onečisti jezero.

| 146. | Koncept „šteta nanesena vodama” odnosi se na značajne nepovoljne utjecaje na stanje voda u skladu s definicijom iz Okvirne direktive o vodama. Međutim, važno je imati na umu da konceptom „šteta” iz članka 2. stavka 2. Direktive o odgovornosti za okoliš nisu obuhvaćene samo mjerljive nepovoljne promjene voda, nego i mjerljivo slabljenje funkcija voda. Nepovoljni utjecaji obuhvaćeni kategorijom štete u okolišu „šteta nanesena vodama” stoga ne obuhvaćaju samo mjerljive promjene voda, nego i mjerljivo slabljenje funkcija voda. To potvrđuje tekst točke 1. Priloga II. Direktivi o odgovornosti za okoliš u kojoj se pri razmatranju otklanjanja štete nanesene vodama, zaštićenim vrstama i prirodnim staništima upućuje na prirodna dobra i funkcije prirodnih dobara. S druge strane, kako je prethodno navedeno, koncept „šteta” nije autonoman i treba ga tumačiti u kontekstu definicije pojma „šteta u okolišu”, točnije pojma „šteta nanesena vodama”. Slabljenje funkcija voda stoga mora biti popraćeno značajnim nepovoljnim utjecajima na stanje dotičnih voda. |
| --- | --- |

146.

Koncept „šteta nanesena vodama” odnosi se na značajne nepovoljne utjecaje na stanje voda u skladu s definicijom iz Okvirne direktive o vodama. Međutim, važno je imati na umu da konceptom „šteta” iz članka 2. stavka 2. Direktive o odgovornosti za okoliš nisu obuhvaćene samo mjerljive nepovoljne promjene voda, nego i mjerljivo slabljenje funkcija voda. Nepovoljni utjecaji obuhvaćeni kategorijom štete u okolišu „šteta nanesena vodama” stoga ne obuhvaćaju samo mjerljive promjene voda, nego i mjerljivo slabljenje funkcija voda. To potvrđuje tekst točke 1. Priloga II. Direktivi o odgovornosti za okoliš u kojoj se pri razmatranju otklanjanja štete nanesene vodama, zaštićenim vrstama i prirodnim staništima upućuje na prirodna dobra i funkcije prirodnih dobara. S druge strane, kako je prethodno navedeno, koncept „šteta” nije autonoman i treba ga tumačiti u kontekstu definicije pojma „šteta u okolišu”, točnije pojma „šteta nanesena vodama”. Slabljenje funkcija voda stoga mora biti popraćeno značajnim nepovoljnim utjecajima na stanje dotičnih voda.

| 147. | Šteta nanesena vodama može uključivati gubitak funkcija za zaštićene vrste i prirodna staništa. Na primjer, zaštićena vrsta može ovisiti o rijeci s posebnim hidromorfološkim uvjetima. |
| --- | --- |

147.

Šteta nanesena vodama može uključivati gubitak funkcija za zaštićene vrste i prirodna staništa. Na primjer, zaštićena vrsta može ovisiti o rijeci s posebnim hidromorfološkim uvjetima.

| 148. | Šteta nanesena vodama može uključivati i gubitak funkcija koje služe javnosti. Gubitak funkcija može se odnositi na veći ili manji broj ljudi, čak i pojedinaca. |
| --- | --- |

148.

Šteta nanesena vodama može uključivati i gubitak funkcija koje služe javnosti. Gubitak funkcija može se odnositi na veći ili manji broj ljudi, čak i pojedinaca.

| 149. | Neke funkcije, primjerice opskrba pitkom vodom i čistom vodom za kupanje, imaju važnu zdravstvenu dimenziju. Štetni događaj može onečistiti izvor pitke vode, zbog čega njegova uporaba u svrhu dobivanja vode za piće može biti nesigurna. |
| --- | --- |

149.

Neke funkcije, primjerice opskrba pitkom vodom i čistom vodom za kupanje, imaju važnu zdravstvenu dimenziju. Štetni događaj može onečistiti izvor pitke vode, zbog čega njegova uporaba u svrhu dobivanja vode za piće može biti nesigurna.

| 150. | Okvirnom direktivom o vodama predviđena je uspostava registra zaštićenih područja (151), koji može biti relevantan za potrebe utvrđivanja određenih relevantnih funkcija i slabljenja tih funkcija. Zaštićena područja obuhvaćaju, među ostalim, područja koja se upotrebljavaju za zahvaćanje pitke vode, područja određena za zaštitu gospodarski važnih vodenih vrsta, vodna tijela određena za rekreaciju, uključujući i područja određena kao vode za kupanje, te područja određena za zaštitu staništâ ili vrsta ako je održavanje ili poboljšanje stanja voda važan čimbenik u zaštiti, uključujući i relevantna područja mreže Natura 2000 označena u direktivama o prirodi. |
| --- | --- |

150.

Okvirnom direktivom o vodama predviđena je uspostava registra zaštićenih područja (151

| 151. | U kontekstu Okvirne direktive o vodama pet referentnih koncepata odnosi se na razgraničena vodna tijela i u tom se okviru upotrebljava kako bi se utvrdilo jesu li vodna tijela u dobrom stanju (odnosno imaju li dobar potencijal) ili, za ona koja nisu u dobrom stanju, kako bi se procijenila razlika do dobrog stanja i utvrdile odgovarajuće mjere za smanjivanje te razlike. U skladu s Okvirnom direktivom o vodama stanje vodnih tijela procjenjuje se na temelju programâ praćenja i revidira svakih šest godina. U kontekstu Direktive o odgovornosti za okoliš važno je uzeti u obzir njezin poseban sadržaj i potrebu da se omogući kratkoročnije utvrđivanje značajnog nepovoljnog utjecaja na stanje vodnih tijela, kako je definirano u Okvirnoj direktivi o vodama. U tom smislu izraz „koja značajno nepovoljno utječe na [...] stanje” ne smije se pomiješati s pogoršanjem stanja ili promjenom stanja u okviru Okvirne direktive o vodama (iako ih može uključivati). Izraz se mora tumačiti s obzirom na cilj Direktive o odgovornosti za okoliš i s obzirom na koncept „šteta”, odnosno treba uzeti u obzir pojmove (mjerljivih) nepovoljnih promjena voda i slabljenja funkcija voda. Stoga se pri tumačenju i uporabi pet referentnih koncepata za procjenu i utvrđivanje značaja stvarne štete nanesene vodama moraju u obzir uzeti posebnosti Direktive o odgovornosti za okoliš:






  — | kako je prethodno navedeno, u tekstu članka 2. stavka 1. točke (b) Direktive o odgovornosti za okoliš pojam „vode” definira se kao sve vode na koje se primjenjuje Direktiva 2000/60/EZ, |
| --- | --- | --- |

151.

U kontekstu Okvirne direktive o vodama pet referentnih koncepata odnosi se na razgraničena vodna tijela i u tom se okviru upotrebljava kako bi se utvrdilo jesu li vodna tijela u dobrom stanju (odnosno imaju li dobar potencijal) ili, za ona koja nisu u dobrom stanju, kako bi se procijenila razlika do dobrog stanja i utvrdile odgovarajuće mjere za smanjivanje te razlike. U skladu s Okvirnom direktivom o vodama stanje vodnih tijela procjenjuje se na temelju programâ praćenja i revidira svakih šest godina. U kontekstu Direktive o odgovornosti za okoliš važno je uzeti u obzir njezin poseban sadržaj i potrebu da se omogući kratkoročnije utvrđivanje značajnog nepovoljnog utjecaja na stanje vodnih tijela, kako je definirano u Okvirnoj direktivi o vodama. U tom smislu izraz „koja značajno nepovoljno utječe na [...] stanje” ne smije se pomiješati s pogoršanjem stanja ili promjenom stanja u okviru Okvirne direktive o vodama (iako ih može uključivati). Izraz se mora tumačiti s obzirom na cilj Direktive o odgovornosti za okoliš i s obzirom na koncept „šteta”, odnosno treba uzeti u obzir pojmove (mjerljivih) nepovoljnih promjena voda i slabljenja funkcija voda. Stoga se pri tumačenju i uporabi pet referentnih koncepata za procjenu i utvrđivanje značaja stvarne štete nanesene vodama moraju u obzir uzeti posebnosti Direktive o odgovornosti za okoliš:

—

kako je prethodno navedeno, u tekstu članka 2. stavka 1. točke (b) Direktive o odgovornosti za okoliš pojam „vode” definira se kao sve vode na koje se primjenjuje Direktiva 2000/60/EZ,

| — | slabljenje funkcija prirodnih dobara koje osiguravaju vode može biti povezano s vodenim područjima koja su ograničenija od vodenih područja obuhvaćenih vodnim tijelima razgraničenima u skladu s Okvirnom direktivom o vodama. Primjerice, slabljenje opskrbe vodom za ljudsku potrošnju može biti uzrokovano onečišćenjem samo jedne točke zahvata, |
| --- | --- |

—

slabljenje funkcija prirodnih dobara koje osiguravaju vode može biti povezano s vodenim područjima koja su ograničenija od vodenih područja obuhvaćenih vodnim tijelima razgraničenima u skladu s Okvirnom direktivom o vodama. Primjerice, slabljenje opskrbe vodom za ljudsku potrošnju može biti uzrokovano onečišćenjem samo jedne točke zahvata,

| — | kad je riječ o nepovoljnim promjenama prirodnog dobra (za razliku od slabljenja funkcija prirodnih dobara), stvarno područje na kojem dolazi do nepovoljnih promjena možda neće biti točno unutar granica jednog razgraničenog vodnog tijela, nego može obuhvatiti više vodnih tijela ili samo dio jednog vodnog tijela, |
| --- | --- |

—

kad je riječ o nepovoljnim promjenama prirodnog dobra (za razliku od slabljenja funkcija prirodnih dobara), stvarno područje na kojem dolazi do nepovoljnih promjena možda neće biti točno unutar granica jednog razgraničenog vodnog tijela, nego može obuhvatiti više vodnih tijela ili samo dio jednog vodnog tijela,

| — | u kontekstu Okvirne direktive o vodama Sud je u predmetu C-535/18, IL i dr./Land Nordrhein-Westfalen, razmatrao utjecaje na dio vodnog tijela koji su se odnosili na rizik od kemijskog onečišćenja podzemnih voda uzrokovan izgradnjom autoceste. Sud je istaknuo da bi prekoračenje u samo jednoj točki praćenja podrazumijevalo pogoršanje kemijskog stanja značajnog dijela vodnog tijela iako bi se za tijelo podzemne vode u cjelini moglo reći da ima dobro kemijsko stanje na temelju članka 4. stavka 2. točke (c) Direktive 2006/118/EZ, odnosno uzimajući u obzir [među ostalim], prema potrebi, opseg vodnog tijela podzemne vode na koju onečišćenje utječe. Nadalje, Sud je naglasio da bi prekoračenje bilo koje granične vrijednosti u bilo kojoj točki praćenja značilo pogoršanje kemijskog stanja u smislu članka 4. stavka 1. točke (b) podtočke i. Okvirne direktive o vodama (152), što zahtijeva djelovanje u skladu s Direktivom o podzemnim vodama i Okvirnom direktivom o vodama. To pokazuje da primjena Direktive o odgovornosti za okoliš na razinama koje nisu razina vodnog tijela u cjelini ne bi bila u suprotnosti s pristupom odabranim za provedbu Okvirne direktive o vodama i Direktive o podzemnim vodama. |
| --- | --- |

—

u kontekstu Okvirne direktive o vodama Sud je u predmetu C-535/18, IL i dr./Land Nordrhein-Westfalen, razmatrao utjecaje na dio vodnog tijela koji su se odnosili na rizik od kemijskog onečišćenja podzemnih voda uzrokovan izgradnjom autoceste. Sud je istaknuo da bi prekoračenje u samo jednoj točki praćenja podrazumijevalo pogoršanje kemijskog stanja značajnog dijela vodnog tijela iako bi se za tijelo podzemne vode u cjelini moglo reći da ima dobro kemijsko stanje na temelju članka 4. stavka 2. točke (c) Direktive 2006/118/EZ, odnosno uzimajući u obzir [među ostalim], prema potrebi, opseg vodnog tijela podzemne vode na koju onečišćenje utječe. Nadalje, Sud je naglasio da bi prekoračenje bilo koje granične vrijednosti u bilo kojoj točki praćenja značilo pogoršanje kemijskog stanja u smislu članka 4. stavka 1. točke (b) podtočke i. Okvirne direktive o vodama (152), što zahtijeva djelovanje u skladu s Direktivom o podzemnim vodama i Okvirnom direktivom o vodama. To pokazuje da primjena Direktive o odgovornosti za okoliš na razinama koje nisu razina vodnog tijela u cjelini ne bi bila u suprotnosti s pristupom odabranim za provedbu Okvirne direktive o vodama i Direktive o podzemnim vodama.

IL i dr./Land Nordrhein-Westfalen,

152

| 152. | S obzirom na navedeno, u okolnostima konkretne štetne pojave može biti primjereno promijeniti Direktivu o odgovornosti za okoliš na razini cijelog razgraničenog vodnog tijela. Na primjer, izlijevanje otrovnih tvari može utjecati na cijelo jezero ili tijelo podzemne vode može funkcionirati kao zasebna hidrološka jedinica za potrebe količinskog stanja, pa će se elementi stanja relevantni za tu kategoriju stanja možda trebati procijeniti s obzirom na cijelo tijelo podzemne vode. Nadalje, mnoga postojeća saznanja o dotičnim vodama mogu biti na razini razgraničenih vodnih tijela s obzirom na to da je praćenje na temelju Okvirne direktive o vodama organizirano u odnosu na takva tijela. |
| --- | --- |

152.

S obzirom na navedeno, u okolnostima konkretne štetne pojave može biti primjereno promijeniti Direktivu o odgovornosti za okoliš na razini cijelog razgraničenog vodnog tijela. Na primjer, izlijevanje otrovnih tvari može utjecati na cijelo jezero ili tijelo podzemne vode može funkcionirati kao zasebna hidrološka jedinica za potrebe količinskog stanja, pa će se elementi stanja relevantni za tu kategoriju stanja možda trebati procijeniti s obzirom na cijelo tijelo podzemne vode. Nadalje, mnoga postojeća saznanja o dotičnim vodama mogu biti na razini razgraničenih vodnih tijela s obzirom na to da je praćenje na temelju Okvirne direktive o vodama organizirano u odnosu na takva tijela.

Fokus i provedba procjene

Fokus i provedba procjene

| 153. | Kao i u slučaju štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima, značaj nepovoljnih utjecaja štete nanesene vodama trebao bi se procijeniti u odnosu na početno stanje. Izraz „početno stanje” ne spominje se izričito u definiciji štete nanesene vodama. Međutim, kao što je vidljivo iz prethodnog okvira 4. definicijom pojma „početnog stanja” obuhvaćena su sva prirodna dobra i funkcije. Nadalje, početno stanje spominje se u točki 1. Priloga II. u kontekstu štete nanesene vodama i štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima. |
| --- | --- |

153.

Kao i u slučaju štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima, značaj nepovoljnih utjecaja štete nanesene vodama trebao bi se procijeniti u odnosu na početno stanje. Izraz „početno stanje” ne spominje se izričito u definiciji štete nanesene vodama. Međutim, kao što je vidljivo iz prethodnog okvira 4. definicijom pojma „početnog stanja” obuhvaćena su sva prirodna dobra i funkcije. Nadalje, početno stanje spominje se u točki 1. Priloga II. u kontekstu štete nanesene vodama i štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima.

| 154. | Iz definicije pojma „početno stanje” proizlazi da bi se procjena značaja trebala odnositi na vodeno područje ili vodena područja pogođena nepovoljnim utjecajem te da bi trebala obuhvaćati usporedbu stanja tog područja ili tih područja prije i nakon štetnog događaja. |
| --- | --- |

154.

Iz definicije pojma „početno stanje” proizlazi da bi se procjena značaja trebala odnositi na vodeno područje ili vodena područja pogođena nepovoljnim utjecajem te da bi trebala obuhvaćati usporedbu stanja tog područja ili tih područja prije

nakon

| 155. | Na temelju Okvirne direktive o vodama tijela površinskih i podzemnih voda klasificiraju se u različite kategorije stanja u skladu s Prilogom V. toj direktivi. Klasifikacije se odnose na elemente stanja koji trebaju biti temelj za procjenu početnog stanja i mjerenje nepovoljnih promjena ili mogućih nepovoljnih promjena i slabljenja funkcija u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš. Klasifikacije koje su već provedene na temelju Priloga V. Okvirnoj direktivi o vodama stoga mogu pomoći pri utvrđivanju stanja vodenog područja ili vodenih područja na koje nepovoljno utječe štetni događaj. Međutim, „najbolji raspoloživi podaci” nisu ograničeni samo na podatke koji proizlaze iz provedbe Okvirne direktive o vodama. |
| --- | --- |

155.

Na temelju Okvirne direktive o vodama tijela površinskih i podzemnih voda klasificiraju se u različite kategorije stanja u skladu s Prilogom V. toj direktivi. Klasifikacije se odnose na elemente stanja koji trebaju biti temelj za procjenu početnog stanja i mjerenje nepovoljnih promjena ili mogućih nepovoljnih promjena i slabljenja funkcija u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš. Klasifikacije koje su već provedene na temelju Priloga V. Okvirnoj direktivi o vodama stoga mogu pomoći pri utvrđivanju stanja vodenog područja ili vodenih područja na koje nepovoljno utječe štetni događaj. Međutim, „najbolji raspoloživi podaci” nisu ograničeni samo na podatke koji proizlaze iz provedbe Okvirne direktive o vodama.

| 156. | Ako se uzme jedna relevantna podjela površinskih voda, rijeke, kategorije ekološkog stanja su „vrlo dobro”, „dobro”, „umjereno dobro”, „siromašno” i „loše” (153). |
| --- | --- |

156.

Ako se uzme jedna relevantna podjela površinskih voda, rijeke, kategorije ekološkog stanja su „vrlo dobro”, „dobro”, „umjereno dobro”, „siromašno” i „loše” (153

| 157. | Za rijeke koje su klasificirane kao rijeke vrlo dobrog, dobrog i umjereno dobrog ekološkog stanja u Okvirnoj direktivi o vodama navodi se detaljan skup opisa koji odgovaraju različitim elementima stanja:






  — | za biološke elemente kvalitete navode se opisi sljedećih elemenata: fitoplankton, makrofiti i fitobentos, fauna bentičkih beskralježnjaka i riblja fauna, |
| --- | --- | --- |

157.

Za rijeke koje su klasificirane kao rijeke vrlo dobrog, dobrog i umjereno dobrog ekološkog stanja u Okvirnoj direktivi o vodama navodi se detaljan skup opisa koji odgovaraju različitim elementima stanja:

—

za biološke elemente kvalitete navode se opisi sljedećih elemenata: fitoplankton, makrofiti i fitobentos, fauna bentičkih beskralježnjaka i riblja fauna,

| — | za hidromorfološke elemente kvalitete navode se opisi sljedećih elemenata: hidrološki režim, kontinuitet rijeke i morfološki uvjeti, |
| --- | --- |

—

za hidromorfološke elemente kvalitete navode se opisi sljedećih elemenata: hidrološki režim, kontinuitet rijeke i morfološki uvjeti,

| — | za fizičko-kemijske elemente kvalitete navode se opisi sljedećih elemenata: opći uvjeti, specifične sintetske onečišćujuće tvari i specifične nesintetske onečišćujuće tvari. |
| --- | --- |

—

za fizičko-kemijske elemente kvalitete navode se opisi sljedećih elemenata: opći uvjeti, specifične sintetske onečišćujuće tvari i specifične nesintetske onečišćujuće tvari.

| 158. | Kad je riječ o podzemnim vodama, za referentni koncept „količinsko stanje” postoji samo jedan element stanja, a to je „razina podzemnih voda”. Detaljan opis glasi kako slijedi: „Razina podzemne vode u tijelu podzemne vode je takva da se raspoloživi resurs podzemne vode ne smanjuje uz dugoročnu godišnju stopu crpljenja. Sukladno tome, razina podzemne vode nije podložna antropogenim promjenama koje bi mogle dovesti do:






  — | neuspjeha u postizanju ekoloških ciljeva iz članka 4. za pridružene površinske vode, |
| --- | --- | --- |

158.

Kad je riječ o podzemnim vodama, za referentni koncept „količinsko stanje” postoji samo jedan element stanja, a to je „razina podzemnih voda”. Detaljan opis glasi kako slijedi: „Razina podzemne vode u tijelu podzemne vode je takva da se raspoloživi resurs podzemne vode ne smanjuje uz dugoročnu godišnju stopu crpljenja. Sukladno tome, razina podzemne vode nije podložna antropogenim promjenama koje bi mogle dovesti do:

—

neuspjeha u postizanju ekoloških ciljeva iz članka 4. za pridružene površinske vode,

| — | bilo kakvog značajnog pogoršanja stanja tih voda, |
| --- | --- |

—

bilo kakvog značajnog pogoršanja stanja tih voda,

| — | bilo kakve značajnije štete po kopnene ekosustave ovisne o podzemnoj vodi, |
| --- | --- |

—

bilo kakve značajnije štete po kopnene ekosustave ovisne o podzemnoj vodi,

a promjene smjera toka uslijed promjene razine mogu biti povremene, ili stalne na ograničenom području, ali ne izazivaju prodiranje slane vode ili drugih voda, i ne pokazuju stalan i jasan antropogeni trend u smjeru toka koji može dovesti do takvih prodora” (154).

154

| 159. | Za referentni koncept „kemijsko stanje” podzemnih voda postoje dva elementa stanja, „opći” i „električna vodljivost”, čiji su detaljni opisi sadržani u Okvirnoj direktivi o vodama. Za element stanja „opći” opis glasi kako slijedi: „Kemijski sastav tijela podzemnih voda je takav da koncentracije onečišćujućih tvari:






  — | kako je specificirano niže, ne pokazuju efekte prodora slane vode, ili drugih prodora |
| --- | --- | --- |

159.

Za referentni koncept „kemijsko stanje” podzemnih voda postoje dva elementa stanja, „opći” i „električna vodljivost”, čiji su detaljni opisi sadržani u Okvirnoj direktivi o vodama. Za element stanja „opći” opis glasi kako slijedi: „Kemijski sastav tijela podzemnih voda je takav da koncentracije onečišćujućih tvari:

—

kako je specificirano niže, ne pokazuju efekte prodora slane vode, ili drugih prodora

| — | ne prelaze granice standarda kvalitete primjenjivih po drugim propisima [Unije] u skladu s člankom 17. |
| --- | --- |

—

ne prelaze granice standarda kvalitete primjenjivih po drugim propisima [Unije] u skladu s člankom 17.

| — | nisu takve da bi mogle spriječiti postizanje ekoloških ciljeva iz članka 4. za pridružene površinske vode, niti značajno smanjenje ekološke ili kemijske kvalitete tih voda, kao ni značajnije štete po obalne ekosustave koji izravno ovise o dotičnim podzemnim vodama”. |
| --- | --- |

—

nisu takve da bi mogle spriječiti postizanje ekoloških ciljeva iz članka 4. za pridružene površinske vode, niti značajno smanjenje ekološke ili kemijske kvalitete tih voda, kao ni značajnije štete po obalne ekosustave koji izravno ovise o dotičnim podzemnim vodama”.

| 160. | Kao što je vidljivo iz elementa stanja „opći” u pogledu kemijskog stanja podzemnih voda, u okviru opisa dobrog kemijskog stanja postoje dodatna unakrsna upućivanja. Kao što je već navedeno, upućuje se na standarde kvalitete u drugom zakonodavstvu u skladu s člankom 17. Okvirne direktive o vodama, a Direktivom o podzemnim vodama u skladu s time utvrđeni su standardi za nitrate i pesticide te obveza država članica da utvrde nacionalne granične vrijednosti za niz drugih onečišćujućih tvari navedenih u dijelu A njezina Priloga II. |
| --- | --- |

160.

Kao što je vidljivo iz elementa stanja „opći” u pogledu kemijskog stanja podzemnih voda, u okviru opisa dobrog kemijskog stanja postoje dodatna unakrsna upućivanja. Kao što je već navedeno, upućuje se na standarde kvalitete u drugom zakonodavstvu u skladu s člankom 17. Okvirne direktive o vodama, a Direktivom o podzemnim vodama u skladu s time utvrđeni su standardi za nitrate i pesticide te obveza država članica da utvrde nacionalne granične vrijednosti za niz drugih onečišćujućih tvari navedenih u dijelu A njezina Priloga II.

| 161. | Svi prethodno navedeni elementi (i pripadajući elementi za druge podjele voda) mogu biti relevantni pri procjeni početnog stanja i mjerenju nepovoljne promjene. Narav uzročnika štete, odnosno jesu li aditivni, suptraktivni, ekstraktivni ili destruktivni, kako je navedeno u prethodnoj točki 18., trebala bi upućivati na raspon elemenata stanja koji bi mogli biti relevantni. |
| --- | --- |

161.

Svi prethodno navedeni elementi (i pripadajući elementi za druge podjele voda) mogu biti relevantni pri procjeni početnog stanja i mjerenju nepovoljne promjene. Narav uzročnika štete, odnosno jesu li aditivni, suptraktivni, ekstraktivni ili destruktivni, kako je navedeno u prethodnoj točki 18., trebala bi upućivati na raspon elemenata stanja koji bi mogli biti relevantni.

| 162. | Raznolikost tih elemenata stanja, kao i moguća raznolikost funkcija vodnog tijela, podrazumijeva raznolik raspon tehnika i metodologija za procjenu i mjerenje početnog stanja te nepovoljnih promjena i slabljenja funkcija. Oni, primjerice, mogu uključivati kemijske analize, procjenu staništa, mjerenja toksičnosti i bioindekse. Pri procjeni početnog stanja trebalo bi uzeti u obzir postojeći rad na klasifikaciji i praćenju u skladu s Okvirnom direktivom o vodama. Ako ne postoje podaci o praćenju na temelju kojih bi se procijenilo početno stanje vodenih područja pogođenih nepovoljnim utjecajem, možda će se moći izvući zaključci iz podataka dostupnih za druga slična vodena područja ili iz općih referentnih izvora. |
| --- | --- |

162.

Raznolikost tih elemenata stanja, kao i moguća raznolikost funkcija vodnog tijela, podrazumijeva raznolik raspon tehnika i metodologija za procjenu i mjerenje početnog stanja te nepovoljnih promjena i slabljenja funkcija. Oni, primjerice, mogu uključivati kemijske analize, procjenu staništa, mjerenja toksičnosti i bioindekse. Pri procjeni početnog stanja trebalo bi uzeti u obzir postojeći rad na klasifikaciji i praćenju u skladu s Okvirnom direktivom o vodama. Ako ne postoje podaci o praćenju na temelju kojih bi se procijenilo početno stanje vodenih područja pogođenih nepovoljnim utjecajem, možda će se moći izvući zaključci iz podataka dostupnih za druga slična vodena područja ili iz općih referentnih izvora.

| 163. | Kad je riječ o slabljenju funkcija prirodnih dobara, trebalo bi uzeti u obzir one funkcije kod kojih je očito da je štetni događaj značajno nepovoljno utjecao na stanje vodnog tijela. Ako, na primjer, štetni događaj uzrokuje onečišćenje zaštićenog površinskog izvora pitke vode u jezeru i istodobno značajno nepovoljno utječe na ekološko ili kemijsko stanje jezera, smatrat će se štetom nanesenom vodama u okviru područja primjene Direktive o odgovornosti za okoliš. U tom slučaju, pod uvjetom da je štetni događaj isti, uzročnici štete koji uzrokuju slabljenje funkcija i uzročnici štete koji značajno utječu na stanje ne moraju biti isti. Ako se, na primjer, štetni događaj sastoji od izlijevanja otpadnih voda, uzročnici štete relevantni za slabljenje funkcije vode za piće mogu uključivati unošenje mikroorganizama u izvor pitke vode, a uzročnici štete koji značajno utječu na stanje mogu uključivati unošenje hranjivih tvari. |
| --- | --- |

163.

Kad je riječ o slabljenju funkcija prirodnih dobara, trebalo bi uzeti u obzir one funkcije kod kojih je očito da je štetni događaj značajno nepovoljno utjecao na stanje vodnog tijela. Ako, na primjer, štetni događaj uzrokuje onečišćenje zaštićenog površinskog izvora pitke vode u jezeru i istodobno značajno nepovoljno utječe na ekološko ili kemijsko stanje jezera, smatrat će se štetom nanesenom vodama u okviru područja primjene Direktive o odgovornosti za okoliš. U tom slučaju, pod uvjetom da je štetni događaj isti, uzročnici štete koji uzrokuju slabljenje funkcija i uzročnici štete koji značajno utječu na stanje ne moraju biti isti. Ako se, na primjer, štetni događaj sastoji od izlijevanja otpadnih voda, uzročnici štete relevantni za slabljenje funkcije vode za piće mogu uključivati unošenje mikroorganizama u izvor pitke vode, a uzročnici štete koji značajno utječu na stanje mogu uključivati unošenje hranjivih tvari.

| 164. | Nadalje, obuhvat slabljenja funkcija ne mora ovisiti samo o definiciji pojma „šteta”. Mogu biti važni i posebni ciljevi utvrđeni za zaštićena područja navedena u registru zaštićenih područja u skladu s Okvirnom direktivom o vodama. Definicije dobrog količinskog stanja podzemne vode i dobrog kemijskog stanja podzemne vode iz Okvirne direktive o vodama sadržavaju jasno upućivanje na uvjete čiji je cilj izbjeći nepostizanje okolišnih ciljeva iz članka 4. te direktive za povezane površinske vode. Ti ciljevi obuhvaćaju ciljeve za zaštićena područja iz članka 4. stavka 1. točke (c) Okvirne direktive o vodama. Nadalje, kad je riječ o onečišćenju podzemnih voda koje bi moglo utjecati na kvalitetu vode za piće, Direktivom o podzemnim vodama utvrđena je obveza procjene kemijskog stanja podzemne vode uzimajući u obzir rizik od onečišćujućih tvari za kvalitetu vode zahvaćene za ljudsku potrošnju (155). Osim toga, člankom 7. stavkom 3. Okvirne direktive o vodama predviđeno je da države članice osiguravaju potrebnu zaštitu vodnim tijelima koja se upotrebljavaju za zahvaćanje pitke vode s ciljem izbjegavanja pogoršanja njihove kvalitete, kako bi se smanjila razina pročišćavanja potrebnog za dobivanje pitke vode. S obzirom na to, uzimajući u obzir definiciju pojma „šteta” te posebne ciljeve i dodatne zahtjeve utvrđene Okvirnom direktivom o vodama i Direktivom o podzemnim vodama kako bi se osiguralo dobro stanje tijela podzemnih voda koja se upotrebljavaju za zahvaćanje pitke vode, može se zaključiti da se štetni događaji zbog kojih se javlja potreba za većom razinom pročišćavanja kako bi se ispunili zahtjevi iz Direktive o vodi za piće mogu smatrati štetom nanesenom vodama u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš (156). |
| --- | --- |

164.

Nadalje, obuhvat slabljenja funkcija ne mora ovisiti samo o definiciji pojma „šteta”. Mogu biti važni i posebni ciljevi utvrđeni za zaštićena područja navedena u registru zaštićenih područja u skladu s Okvirnom direktivom o vodama. Definicije dobrog količinskog stanja podzemne vode i dobrog kemijskog stanja podzemne vode iz Okvirne direktive o vodama sadržavaju jasno upućivanje na uvjete čiji je cilj izbjeći nepostizanje okolišnih ciljeva iz članka 4. te direktive za povezane površinske vode. Ti ciljevi obuhvaćaju ciljeve za zaštićena područja iz članka 4. stavka 1. točke (c) Okvirne direktive o vodama. Nadalje, kad je riječ o onečišćenju podzemnih voda koje bi moglo utjecati na kvalitetu vode za piće, Direktivom o podzemnim vodama utvrđena je obveza procjene kemijskog stanja podzemne vode uzimajući u obzir rizik od onečišćujućih tvari za kvalitetu vode zahvaćene za ljudsku potrošnju (155

156

| 165. | Međutim, postoje ograničenja. Na primjer, moguće je da će štetni događaj dovesti do unošenja mikroorganizama u područje površinskih voda. Iako to može dovesti do slabljenja funkcije vode za piće, štetni se događaj neće smatrati štetom nanesenom vodama ako se ne može dokazati da će nepovoljno utjecati i na element stanja. Međutim, takvo unošenje mikroorganizama ponekad se može smatrati štetom nanesenom zemljištu (vidjeti odjeljak ovih Smjernica koji se odnosi na štetu nanesenu zemljištu). |
| --- | --- |

165.

Međutim, postoje ograničenja. Na primjer, moguće je da će štetni događaj dovesti do unošenja mikroorganizama u područje površinskih voda. Iako to može dovesti do slabljenja funkcije vode za piće, štetni se događaj neće smatrati štetom nanesenom vodama ako se ne može dokazati da će nepovoljno utjecati i na element stanja. Međutim, takvo unošenje mikroorganizama ponekad se može smatrati štetom nanesenom zemljištu (vidjeti odjeljak ovih Smjernica koji se odnosi na štetu nanesenu zemljištu).

| 166. | Pri procjeni i mjerenju početnog stanja te svih promjena i slabljenja funkcija možda će trebati uzeti u obzir uzročnike štete koji dovode do učinaka tijekom vrlo dugog razdoblja. Na primjer, današnji operater koji pri obavljanju svoje profesionalne djelatnosti ispušta onečišćujuće tvari u vodno tijelo mogao je to kontinuirano činiti tijekom razdoblja koje je započelo prije 30. travnja 2007. (vidjeti prethodnu točku 24.). Kao posljedica toga, dio štete (primjerice u obliku onečišćenih sedimenata u rijeci) možda je nastao prije datuma početka primjene Direktive o odgovornosti za okoliš. Međutim, naknadna šteta može biti obuhvaćena. Na primjer, operater može kršiti zahtjev za odobrenje koji se primjenjuje nakon 30. travnja 2007. U takvim će okolnostima za procjenu početnog stanja te mjerenje nepovoljnih promjena i slabljenja funkcija biti nužno razlikovati naknadnu štetu i raniju štetu. |
| --- | --- |

166.

Pri procjeni i mjerenju početnog stanja te svih promjena i slabljenja funkcija možda će trebati uzeti u obzir uzročnike štete koji dovode do učinaka tijekom vrlo dugog razdoblja. Na primjer, današnji operater koji pri obavljanju svoje profesionalne djelatnosti ispušta onečišćujuće tvari u vodno tijelo mogao je to kontinuirano činiti tijekom razdoblja koje je započelo prije 30. travnja 2007. (vidjeti prethodnu točku 24.). Kao posljedica toga, dio štete (primjerice u obliku onečišćenih sedimenata u rijeci) možda je nastao prije datuma početka primjene Direktive o odgovornosti za okoliš. Međutim, naknadna šteta može biti obuhvaćena. Na primjer, operater može kršiti zahtjev za odobrenje koji se primjenjuje nakon 30. travnja 2007. U takvim će okolnostima za procjenu početnog stanja te mjerenje nepovoljnih promjena i slabljenja funkcija biti nužno razlikovati naknadnu štetu i raniju štetu.

Utvrđivanje značaja

Utvrđivanje značaja

| 167. | Da bi nepovoljni utjecaji bili značajni, ne moraju se nužno odnositi na sve elemente stanja koji su potencijalno relevantni. Međutim, moraju se odnositi na barem jedan od njih (157). |
| --- | --- |

167.

Da bi nepovoljni utjecaji bili značajni, ne moraju se nužno odnositi na sve elemente stanja koji su potencijalno relevantni. Međutim, moraju se odnositi na barem jedan od njih (157

| 168. | Za potrebe provedbe mjera sprečavanja i mjera za trenutačno upravljanje uzročnicima štete značaj bi trebalo utvrditi ako procjena dovede ili bi trebala dovesti do razumnog uvjerenja da će bez takvih mjera doći do nepovoljnih promjena i povezanih slabljenja funkcija kao što su funkcije navedene u točki 169 u nastavku. |
| --- | --- |

168.

Za potrebe provedbe mjera sprečavanja i mjera za trenutačno upravljanje uzročnicima štete značaj bi trebalo utvrditi ako procjena dovede ili bi trebala dovesti do razumnog uvjerenja da će bez takvih mjera doći do nepovoljnih promjena i povezanih slabljenja funkcija kao što su funkcije navedene u točki 169 u nastavku.

| 169. | Za potrebe provedbe mjera otklanjanja nepovoljne promjene bit će značajne i doći će do povezanih slabljenja funkcija ako, u pogledu jednog ili više područja zahvaćenih vodnih tijela, za posljedicu imaju:






  — | mjerljiv trajni ili privremeni gubitak povezan s elementom stanja zbog kojeg, za taj element stanja, zahvaćeno vodeno područje više ne pokazuje značajke elementa stanja koje bi na tom području bile prisutne prije nastupanja nepovoljne promjene ili slabljenja funkcije. Ako se za primjer uzme jedan referentni koncept i jedan element stanja, primjerice ekološko stanje i riblja fauna određene rijeke, nepovoljni utjecaji bit će značajni ako štetni događaj kao što je izlijevanje otrovnih tvari u potpunosti uništi riblju populaciju u zahvaćenom vodenom području, |
| --- | --- | --- |

169.

Za potrebe provedbe mjera otklanjanja nepovoljne promjene bit će značajne i doći će do povezanih slabljenja funkcija ako, u pogledu jednog ili više područja zahvaćenih vodnih tijela, za posljedicu imaju:

—

mjerljiv trajni ili privremeni gubitak povezan s elementom stanja zbog kojeg, za taj element stanja, zahvaćeno vodeno područje više ne pokazuje značajke elementa stanja koje bi na tom području bile prisutne prije nastupanja nepovoljne promjene ili slabljenja funkcije. Ako se za primjer uzme jedan referentni koncept i jedan element stanja, primjerice ekološko stanje i riblja fauna određene rijeke, nepovoljni utjecaji bit će značajni ako štetni događaj kao što je izlijevanje otrovnih tvari u potpunosti uništi riblju populaciju u zahvaćenom vodenom području,

| — | mjerljivo pogoršanje povezano s elementom stanja zbog kojeg, za taj element stanja, zahvaćeno vodeno područje više ne pokazuje značajke elementa stanja koje bi na tom području bile prisutne prije nastupanja nepovoljne promjene ili slabljenja funkcije. Ako se za primjer uzme jedan referentni koncept i jedan element stanja, primjerice ekološko stanje i riblja fauna određene rijeke, nepovoljni utjecaji bit će značajni ako na dotičnom području štetni događaj prouzroči razinu smrtnosti riba koja je mjerljivo veća od uobičajenih razina smrtnosti riba (bez potpunog uništavanja riblje populacije). Za primjer se može uzeti još jedan referentni koncept, količinsko stanje, i još jedan element stanja, razina podzemne vode u tijelu podzemne vode. Nepovoljni utjecaji bit će značajni ako se razina podzemne vode mjerljivo smanjila ili se smanjuje toliko da mjerljivo premašuje raspoložive zalihe podzemne vode, |
| --- | --- |

—

mjerljivo pogoršanje povezano s elementom stanja zbog kojeg, za taj element stanja, zahvaćeno vodeno područje više ne pokazuje značajke elementa stanja koje bi na tom području bile prisutne prije nastupanja nepovoljne promjene ili slabljenja funkcije. Ako se za primjer uzme jedan referentni koncept i jedan element stanja, primjerice ekološko stanje i riblja fauna određene rijeke, nepovoljni utjecaji bit će značajni ako na dotičnom području štetni događaj prouzroči razinu smrtnosti riba koja je mjerljivo veća od uobičajenih razina smrtnosti riba (bez potpunog uništavanja riblje populacije). Za primjer se može uzeti još jedan referentni koncept, količinsko stanje, i još jedan element stanja, razina podzemne vode u tijelu podzemne vode. Nepovoljni utjecaji bit će značajni ako se razina podzemne vode mjerljivo smanjila ili se smanjuje toliko da mjerljivo premašuje raspoložive zalihe podzemne vode,

| — | mjerljivo slabljenje prirodnih funkcija povezanih s elementima stanja koji su pretrpjeli gubitak ili pogoršanje. Na primjeru riblje faune u prethodno spomenutoj rijeci, ako je rijeka zaštićena za potrebe rekreacijskog ribolova, do slabljenja funkcije doći će ako štetni događaj prouzroči smanjenu dostupnost ribe za rekreacijski ribolov u tom vodenom području, |
| --- | --- |

—

mjerljivo slabljenje prirodnih funkcija povezanih s elementima stanja koji su pretrpjeli gubitak ili pogoršanje. Na primjeru riblje faune u prethodno spomenutoj rijeci, ako je rijeka zaštićena za potrebe rekreacijskog ribolova, do slabljenja funkcije doći će ako štetni događaj prouzroči smanjenu dostupnost ribe za rekreacijski ribolov u tom vodenom području,

| — | mjerljiv vremenski razmak između pojave nepovoljnih utjecaja i ponovne uspostave početnog stanja dotičnih elemenata stanja. Ako se za primjer ponovno uzme riblja fauna u određenoj rijeci, nepovoljni utjecaji bit će značajni ako, unatoč primjeni mjera za ponovnu uspostavu stanja, nepovoljni utjecaji dovedu do smanjenja populacije riba u razdoblju koje mjerljivo premašuje razdoblje prirodne stope fluktuacije riblje populacije. Takav vremenski razmak značit će privremeni gubitak prirodnog dobra i svih povezanih funkcija te će biti potrebno kompenzacijsko otklanjanje (158). Kompenzacijsko otklanjanje mora se osigurati za cijelo razdoblje obnove. To se razdoblje stoga mora izračunati. |
| --- | --- |

—

mjerljiv vremenski razmak između pojave nepovoljnih utjecaja i ponovne uspostave početnog stanja dotičnih elemenata stanja. Ako se za primjer ponovno uzme riblja fauna u određenoj rijeci, nepovoljni utjecaji bit će značajni ako, unatoč primjeni mjera za ponovnu uspostavu stanja, nepovoljni utjecaji dovedu do smanjenja populacije riba u razdoblju koje mjerljivo premašuje razdoblje prirodne stope fluktuacije riblje populacije. Takav vremenski razmak značit će privremeni gubitak prirodnog dobra i svih povezanih funkcija te će biti potrebno kompenzacijsko otklanjanje (158). Kompenzacijsko otklanjanje mora se osigurati za cijelo razdoblje obnove. To se razdoblje stoga mora izračunati.

158

| 170. | Kao što je već navedeno, da bi nepovoljni utjecaji bili značajni, ne moraju nužno dovesti do promjene klasifikacije u smislu Okvirne direktive o vodama iako bi prelazak u niži razred stanja bio primjer značajnog nepovoljnog utjecaja. Po analogiji, u predmetu C-461/13, Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland eV/Bundesrepublik Deutschland, koji se odnosio na Okvirnu direktivu o vodama, Sud je odlučio da se koncept „pogoršanja stanja” tijela površinske vode iz članka 4. stavka 1. točke (a) podtočke i. Okvirne direktive o vodama mora tumačiti na način da do pogoršanja dolazi čim se stanje barem jednog od elemenata kvalitete u smislu Priloga V. toj direktivi pogorša za jedan razred čak i ako takvo pogoršanje ne znači pogoršanje klasifikacije kvalitete tijela površinskih voda u cijelosti (159). Međutim, ako se dotični element kvalitete, u smislu tog priloga, već nalazi u najnižem razredu, svako pogoršanje tog elementa čini „pogoršanje stanja” tijela površinske vode u smislu članka 4. stavka 1. točke (a) podtočke i. (160). |
| --- | --- |

170.

Kao što je već navedeno, da bi nepovoljni utjecaji bili značajni, ne moraju nužno dovesti do promjene klasifikacije u smislu Okvirne direktive o vodama iako bi prelazak u niži razred stanja bio primjer značajnog nepovoljnog utjecaja. Po analogiji, u predmetu C-461/13, Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland eV/Bundesrepublik Deutschland

159

160

| 171. | Za pojam „šteta nanesena vodama” u Direktivi o odgovornosti za okoliš nije predviđen ekvivalent kriterijima iz Priloga I. za procjenu i određivanje značaja pojma „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima”. Nije utvrđena ni fakultativna osnova koje se u tom prilogu spominje za tretiranje određenih nepovoljnih utjecaja kao beznačajnih. Međutim, u točki 1.3.3. Priloga II. navodi se da nadležna tijela imaju određeni stupanj diskrecije u pogledu opsega mjera otklanjanja koje će biti potrebne za pojedini štetni događaj. |
| --- | --- |

171.

Za pojam „šteta nanesena vodama” u Direktivi o odgovornosti za okoliš nije predviđen ekvivalent kriterijima iz Priloga I. za procjenu i određivanje značaja pojma „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima”. Nije utvrđena ni fakultativna osnova koje se u tom prilogu spominje za tretiranje određenih nepovoljnih utjecaja kao beznačajnih. Međutim, u točki 1.3.3. Priloga II. navodi se da nadležna tijela imaju određeni stupanj diskrecije u pogledu opsega mjera otklanjanja koje će biti potrebne za pojedini štetni događaj.

Isključenje

Isključenje

| 172. | Definicijom pojma „šteta nanesena vodama” iz njezina područja primjene isključuju se nepovoljni utjecaji na koje se primjenjuje članak 4. stavak 7. Okvirne direktive o vodama. Iako se Okvirnom direktivom o vodama nastoji postići dobro stanje svih vodnih tijela do 2015. (ili 2027. ako se primjenjuju vremenski ograničena izuzeća) te se usto zabranjuje svako daljnje pogoršanje vodnih tijela, člankom 4. stavkom 7. dopušta se da se zbog novonastalih promjena/projekata pogorša stanje zahvaćenog vodnog tijela, pod uvjetom da su zadovoljeni strogi kriteriji koji su u njemu utvrđeni. Budući da je pogoršanje u takvim okolnostima prihvatljivo u skladu s Okvirnom direktivom o vodama, šteta nanesena vodama koja proizlazi iz takvog pogoršanja ne bi bila obuhvaćena Direktivom o odgovornosti za okoliš. Međutim, na temelju predmeta C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein može se zaključiti da se to isključenje mora usko tumačiti (161). |
| --- | --- |

172.

Definicijom pojma „šteta nanesena vodama” iz njezina područja primjene isključuju se nepovoljni utjecaji na koje se primjenjuje članak 4. stavak 7. Okvirne direktive o vodama. Iako se Okvirnom direktivom o vodama nastoji postići dobro stanje svih vodnih tijela do 2015. (ili 2027. ako se primjenjuju vremenski ograničena izuzeća) te se usto zabranjuje svako daljnje pogoršanje vodnih tijela, člankom 4. stavkom 7. dopušta se da se zbog novonastalih promjena/projekata pogorša stanje zahvaćenog vodnog tijela, pod uvjetom da su zadovoljeni strogi kriteriji koji su u njemu utvrđeni. Budući da je pogoršanje u takvim okolnostima prihvatljivo u skladu s Okvirnom direktivom o vodama, šteta nanesena vodama koja proizlazi iz takvog pogoršanja ne bi bila obuhvaćena Direktivom o odgovornosti za okoliš. Međutim, na temelju predmeta C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein

161

| 173. | Člankom 4. stavkom 7. Okvirne direktive o vodama zahtijeva se zadovoljavanje nekoliko uvjeta, među ostalim poduzimanje svih praktičnih mjera za ublažavanje negativnog utjecaja na stanje vodnog tijela (162). Da bi iskoristio isključenje iz članka 4. stavka 7. Direktive o odgovornosti za okoliš, gospodarski subjekt stoga mora ispuniti sve uvjete za ublažavanje stanja povezane s odobrenjem iz članka 4. stavka 7. Osim toga, čak i ako se dobije odobrenje iz članka 4. stavka 7., Direktiva o odgovornosti za okoliš primjenjivat će se na štetu nanesenu vodama nastalu zbog nepoštovanja tih uvjeta (163). |
| --- | --- |

173.

Člankom 4. stavkom 7. Okvirne direktive o vodama zahtijeva se zadovoljavanje nekoliko uvjeta, među ostalim poduzimanje svih praktičnih mjera za ublažavanje negativnog utjecaja na stanje vodnog tijela (162

163

| 174. | U predmetu C-529/15, Folk, Sud je razmatrao primjenu isključenja iz članka 4. stavka 7. u definiciji pojma „šteta nanesena vodama”. Utvrdio je da „u slučaju da je odobrenje izdano u skladu s nacionalnim propisima a da pritom nije bilo provjereno jesu li poštovani uvjeti iz članka 4. stavka 7. točaka (a) do (d) Direktive 2000/60/EZ [...], nacionalni sud nije dužan sam provjeriti jesu li ispunjeni uvjeti predviđeni tom odredbom kako bi utvrdio postoji li šteta u okolišu u smislu članka 2. točke 1. (b) Direktive 2004/35, kako je izmijenjena Direktivom 2009/31”. U tom se predmetu dodatno naglašava potreba za strogom primjenom izuzeća. Nacionalni sudac imat će pravo uskratiti izuzeće ako tijelo koje izdaje odobrenje nije dokazalo potpunu usklađenost sa strogim kriterijima utvrđenima u članku 4. stavku 7. |
| --- | --- |

174.

U predmetu C-529/15, Folk,

(B)   MORSKE VODE OBUHVAĆENE OKVIRNOM DIREKTIVOM O POMORSKOJ STRATEGIJI

Materijalno i zemljopisno područje primjene morskih voda

Okvir 12.: definicija pojma „morske vode” u Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji.

| U članku 3. stavku 1. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji pojam „morske vode” definiran je kao:






  „(a) | vode, morsko dno i podtlo na morskoj strani od osnovne crte od koje se mjeri širina teritorijalnih voda sve do najdaljeg dosega područja na kojem država članica ima i/ili ostvaruje prava nadležnosti u skladu s Konvencijom Unclos, osim voda uz zemlje i područja navedena u Prilogu II. Ugovoru kao i uz francuske prekomorske departmane i teritorijalne zajednice; i |
| --- | --- |

U članku 3. stavku 1. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji pojam „morske vode” definiran je kao:

„(a)

vode, morsko dno i podtlo na morskoj strani od osnovne crte od koje se mjeri širina teritorijalnih voda sve do najdaljeg dosega područja na kojem država članica ima i/ili ostvaruje prava nadležnosti u skladu s Konvencijom Unclos, osim voda uz zemlje i područja navedena u Prilogu II. Ugovoru kao i uz francuske prekomorske departmane i teritorijalne zajednice; i

| (b) | priobalne vode kako su definirane Direktivom 2000/60/EZ, njihovo morsko dno i podtlo, u mjeri u kojoj posebni aspekti stanja okoliša za morski okoliš nisu već obuhvaćeni tom Direktivom ili drugim zakonodavstvom Zajednice;”. |
| --- | --- |

(b)

priobalne vode kako su definirane Direktivom 2000/60/EZ, njihovo morsko dno i podtlo, u mjeri u kojoj posebni aspekti stanja okoliša za morski okoliš nisu već obuhvaćeni tom Direktivom ili drugim zakonodavstvom Zajednice;”.

| 175. | Kao što je vidljivo, definicija pojma „morske vode” u Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji preklapa se s definicijom pojma „priobalne vode” u Okvirnoj direktivi o vodama te se Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji na njih primjenjuje u mjeri u kojoj posebni aspekti stanja okoliša morskih voda nisu već obuhvaćeni Okvirnom direktivom o vodama ili drugim zakonodavstvom (164) Unije. Nadalje, postoji i preklapanje s obuhvatom pojma „teritorijalne vode” koji se spominje u Okvirnoj direktivi o vodama. Taj instrument primjenjuje se u okviru teritorijalnih voda kad god se šteta odnosi na kemijsko stanje. |
| --- | --- |

175.

Kao što je vidljivo, definicija pojma „morske vode” u Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji preklapa se s definicijom pojma „priobalne vode” u Okvirnoj direktivi o vodama te se Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji na njih primjenjuje u mjeri u kojoj posebni aspekti stanja okoliša morskih voda nisu već obuhvaćeni Okvirnom direktivom o vodama ili drugim zakonodavstvom (164

Referentni koncept za nepovoljne utjecaje

Referentni koncept za nepovoljne utjecaje

| 176. | Referentni koncept za nepovoljne utjecaje na „morske vode” njihovo je „stanje okoliša” kako je definirano u Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji, vidjeti okvir 13. u nastavku. Međutim, kako je prethodno navedeno, definicijom pojma „morske vode” nisu obuhvaćeni aspekti stanja okoliša koji su već obuhvaćeni Okvirnom direktivom o vodama ili drugim zakonodavstvom Unije. Kad je riječ o drugom zakonodavstvu Unije, posebno su relevantne direktive o prirodi (vidjeti prethodnu točku 95.).
  Okvir 13.: definicija pojma „stanje okoliša” |
| --- | --- |

176.

Referentni koncept za nepovoljne utjecaje na „morske vode” njihovo je „stanje okoliša” kako je definirano u Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji, vidjeti okvir 13. u nastavku. Međutim, kako je prethodno navedeno, definicijom pojma „morske vode” nisu obuhvaćeni aspekti stanja okoliša koji su već obuhvaćeni Okvirnom direktivom o vodama ili drugim zakonodavstvom Unije. Kad je riječ o drugom zakonodavstvu Unije, posebno su relevantne direktive o prirodi (vidjeti prethodnu točku 95.).

Okvir 13.: definicija pojma „stanje okoliša”

| Člankom 3. stavkom 4. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji pojam „stanje okoliša” definiran je kao:

  „ukupno stanje okoliša u morskim vodama, uzimajući u obzir strukturu, funkciju i procese morskih ekosustava koji ga čine, zajedno s prirodnim fiziografskim, geografskim, biološkim, geološkim i klimatskim čimbenicima, kao i fizikalne, akustične i kemijske uvjete, uključujući one nastale zbog ljudskog djelovanja na dotičnom području ili izvan njega;” |
| --- |

Člankom 3. stavkom 4. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji pojam „stanje okoliša” definiran je kao:

„ukupno stanje okoliša u morskim vodama, uzimajući u obzir strukturu, funkciju i procese morskih ekosustava koji ga čine, zajedno s prirodnim fiziografskim, geografskim, biološkim, geološkim i klimatskim čimbenicima, kao i fizikalne, akustične i kemijske uvjete, uključujući one nastale zbog ljudskog djelovanja na dotičnom području ili izvan njega;”

| 177. | Okvirnom direktivom o vodama već su obuhvaćeni sljedeći aspekti u pogledu obalnih voda: koncentracija kemikalija, biološki elementi, hidromorfološki elementi koji prate biološke elemente, kemijski i fizičko-kemijski elementi koji prate biološke elemente, općeniti elementi i specifične onečišćujuće tvari. Osim toga, Okvirnom direktivom o vodama obuhvaćene su koncentracije kemikalija u teritorijalnim vodama. |
| --- | --- |

177.

Okvirnom direktivom o vodama već su obuhvaćeni sljedeći aspekti u pogledu obalnih voda: koncentracija kemikalija, biološki elementi, hidromorfološki elementi koji prate biološke elemente, kemijski i fizičko-kemijski elementi koji prate biološke elemente, općeniti elementi i specifične onečišćujuće tvari. Osim toga, Okvirnom direktivom o vodama obuhvaćene su koncentracije kemikalija u teritorijalnim vodama.

| 178. | Direktive o prirodi već se odnose na morska staništa i vrste koje žive u morskom okolišu obuhvaćene njihovim područjem primjene. Nadalje, primjenjuju se na morski okoliš, među ostalim u isključivom gospodarskom pojasu i epikontinentalnom pojasu u kojem država članica ima nadležnost (vidjeti prethodnu točku 95.). |
| --- | --- |

178.

Direktive o prirodi već se odnose na morska staništa i vrste koje žive u morskom okolišu obuhvaćene njihovim područjem primjene. Nadalje, primjenjuju se na morski okoliš, među ostalim u isključivom gospodarskom pojasu i epikontinentalnom pojasu u kojem država članica ima nadležnost (vidjeti prethodnu točku 95.).

Procjena značajnih nepovoljnih utjecaja

Procjena značajnih nepovoljnih utjecaja

Okolnosti

Okolnosti

| 179. | Kao i za vode na koje se primjenjuje Okvirna direktiva o vodama, za potrebe Direktive o odgovornosti za okoliš nepovoljni utjecaji bit će relevantni samo ako postoji uzročna veza između tih utjecaja i profesionalnih djelatnosti opisanih u Prilogu III. Direktivi o odgovornosti za okoliš. Narav tih djelatnosti trebala bi upućivati na vjerojatnu narav uzročnika štete koji bi mogli prouzročiti nepovoljne utjecaje u morskim vodama i s tim povezano slabljenje funkcija. |
| --- | --- |

179.

Kao i za vode na koje se primjenjuje Okvirna direktiva o vodama, za potrebe Direktive o odgovornosti za okoliš nepovoljni utjecaji bit će relevantni samo ako postoji uzročna veza između tih utjecaja i profesionalnih djelatnosti opisanih u Prilogu III. Direktivi o odgovornosti za okoliš. Narav tih djelatnosti trebala bi upućivati na vjerojatnu narav uzročnika štete koji bi mogli prouzročiti nepovoljne utjecaje u morskim vodama i s tim povezano slabljenje funkcija.

| 180. | Sljedeće djelatnosti iz Priloga III. Direktivi o odgovornosti za okoliš (165) najvjerojatnije će biti relevantne za nanošenje štete morskim vodama:






  — | industrijske djelatnosti iz točke 1. Priloga III., odnosno rad postrojenja koja podliježu dozvoli u skladu s Direktivom Vijeća 96/61/EZ od 24. rujna 1996. o integriranom sprečavanju i kontroli onečišćenja (166). Na primjer, rafiniranje mineralnih ulja i plina u lučkim područjima može prouzročiti onečišćenje obalnih voda, |
| --- | --- | --- |

180.

Sljedeće djelatnosti iz Priloga III. Direktivi o odgovornosti za okoliš (165

—

industrijske djelatnosti iz točke 1. Priloga III., odnosno rad postrojenja koja podliježu dozvoli u skladu s Direktivom Vijeća 96/61/EZ od 24. rujna 1996. o integriranom sprečavanju i kontroli onečišćenja (166). Na primjer, rafiniranje mineralnih ulja i plina u lučkim područjima može prouzročiti onečišćenje obalnih voda,

166

| — | djelatnosti gospodarenja otpadom iz točke 2. Priloga III., odnosno prikupljanje, prijevoz, oporaba i zbrinjavanje otpada i opasnog otpada koji podliježu dozvoli ili registraciji u skladu s Direktivom Vijeća 75/442/EEZ o otpadu i Direktivom Vijeća 91/689/EEZ o opasnom otpadu (167). Na primjer, šteta može nastati zbog namjernog odlaganja otpada u more ili lošeg gospodarenja odlagalištima uz obalu (168), |
| --- | --- |

—

djelatnosti gospodarenja otpadom iz točke 2. Priloga III., odnosno prikupljanje, prijevoz, oporaba i zbrinjavanje otpada i opasnog otpada koji podliježu dozvoli ili registraciji u skladu s Direktivom Vijeća 75/442/EEZ o otpadu i Direktivom Vijeća 91/689/EEZ o opasnom otpadu (167). Na primjer, šteta može nastati zbog namjernog odlaganja otpada u more ili lošeg gospodarenja odlagalištima uz obalu (168),

167

168

| — | proizvodnja, obrada, punjenje i ispuštanje opasnih tvari u okoliš u skladu s točkom 7. podtočkom (a) Priloga III. kako su definirane člankom 2. stavkom 2. Direktive Vijeća 67/548/EEZ od 27. lipnja 1967. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označivanje opasnih tvari (169). Na primjer, u morskim vodama u nadležnosti države članice može doći do nesreća i izljeva u more prouzročenih odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima (odnosno djelatnostima istraživanja i iskorištavanja). Treba napomenuti da Direktiva 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (170) („Direktiva o odobalnoj sigurnosti”) sadržava i neke posebne odredbe i definicije, posebno u članku 2. stavcima 5., 11., 15. i 16. te u članku 7. Stoga odgovornost na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš ne snosi „operater” nego „nositelj odobrenja” za odobalnu djelatnost istraživanja ili proizvodnje koji je prouzročio štetu u okolišu, |
| --- | --- |

—

proizvodnja, obrada, punjenje i ispuštanje opasnih tvari u okoliš u skladu s točkom 7. podtočkom (a) Priloga III. kako su definirane člankom 2. stavkom 2. Direktive Vijeća 67/548/EEZ od 27. lipnja 1967. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označivanje opasnih tvari (169). Na primjer, u morskim vodama u nadležnosti države članice može doći do nesreća i izljeva u more prouzročenih odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima (odnosno djelatnostima istraživanja i iskorištavanja). Treba napomenuti da Direktiva 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (170) („Direktiva o odobalnoj sigurnosti”) sadržava i neke posebne odredbe i definicije, posebno u članku 2. stavcima 5., 11., 15. i 16. te u članku 7. Stoga odgovornost na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš ne snosi „operater” nego „nositelj odobrenja” za odobalnu djelatnost istraživanja ili proizvodnje koji je prouzročio štetu u okolišu,

169

170

| — | brodarske djelatnosti iz točke 8. Priloga III., odnosno prijevoz morem na koji se primjenjuju najmanji zahtjevi za plovila koja plove prema lukama u Zajednici ili isplovljuju iz njih i prevoze opasni teret ili robu koja uzrokuje onečišćenje, kako je definirano u Direktivi Vijeća 93/75/EEZ (171). Prijevoz morem može uključivati velike količine robe koja se otprema u kontejnerima, a gubitak kontejnera na moru može biti štetni događaj, |
| --- | --- |

—

brodarske djelatnosti iz točke 8. Priloga III., odnosno prijevoz morem na koji se primjenjuju najmanji zahtjevi za plovila koja plove prema lukama u Zajednici ili isplovljuju iz njih i prevoze opasni teret ili robu koja uzrokuje onečišćenje, kako je definirano u Direktivi Vijeća 93/75/EEZ (171). Prijevoz morem može uključivati velike količine robe koja se otprema u kontejnerima, a gubitak kontejnera na moru može biti štetni događaj,

171

| — | prekogranična otprema otpada unutar Europske unije, u nju ili iz nje na temelju točke 12. Priloga III. (za koju je potrebno odobrenje ili koja je zabranjena u smislu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 259/93 (172)). Na primjer, otpad se može izgubiti na moru tijekom otpreme otpada. |
| --- | --- |

—

prekogranična otprema otpada unutar Europske unije, u nju ili iz nje na temelju točke 12. Priloga III. (za koju je potrebno odobrenje ili koja je zabranjena u smislu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 259/93 (172)). Na primjer, otpad se može izgubiti na moru tijekom otpreme otpada.

172

| 181. | Tablica 2.b „Upotrebe i ljudske aktivnosti u morskom okolišu ili s utjecajem na njega” u Direktivi Komisije 2017/845/EU (173) sadržava relevantne naznake o djelatnostima koje bi mogle prouzročiti štetu za morsku vodu iako će se za potrebe primjene Direktive o odgovornosti za okoliš u obzir uzeti samo one profesionalne djelatnosti koje su navedene i u Prilogu III. Direktivi o odgovornosti za okoliš. |
| --- | --- |

181.

Tablica 2.b „Upotrebe i ljudske aktivnosti u morskom okolišu ili s utjecajem na njega” u Direktivi Komisije 2017/845/EU (173

| 182. | Kad je riječ o šteti nanesenoj morskim vodama, važno je spomenuti iznimke utvrđene člankom 4. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 3. Direktive o odgovornosti za okoliš. U skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktiva o odgovornosti za okoliš ne primjenjuje se ako prijeteća opasnost od štete ili stvarna šteta nanesena morskim vodama proizlazi iz slučaja za koji odgovornost ili naknada štete pripadaju području primjene bilo koje od međunarodnih konvencija navedenih u Prilogu IV (174). U skladu s člankom 4. stavkom 3. pravo operatera da ograniči svoju odgovornost u skladu s nacionalnim zakonodavstvom za provedbu određenih konvencija (175) ne dovodi se u pitanje. |
| --- | --- |

182.

Kad je riječ o šteti nanesenoj morskim vodama, važno je spomenuti iznimke utvrđene člankom 4. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 3. Direktive o odgovornosti za okoliš. U skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktiva o odgovornosti za okoliš ne primjenjuje se ako prijeteća opasnost od štete ili stvarna šteta nanesena morskim vodama proizlazi iz slučaja za koji odgovornost ili naknada štete pripadaju području primjene bilo koje od međunarodnih konvencija navedenih u Prilogu IV (174

175

Provedba procjene

Provedba procjene

| 183. | Kao i u slučaju štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima te štete nanesene vodama obuhvaćenima Okvirnom direktivom o vodama, značaj nepovoljnih utjecaja trebalo bi procijeniti u odnosu na početno stanje. Kako je prethodno navedeno, definicija pojma „početno stanje” odnosi se na sva prirodna dobra i funkcije. Nadalje, početno stanje spominje se u točki 1. Priloga II. u kontekstu štete nanesene vodama i štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima. |
| --- | --- |

183.

Kao i u slučaju štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima te štete nanesene vodama obuhvaćenima Okvirnom direktivom o vodama, značaj nepovoljnih utjecaja trebalo bi procijeniti u odnosu na početno stanje. Kako je prethodno navedeno, definicija pojma „početno stanje” odnosi se na sva prirodna dobra i funkcije. Nadalje, početno stanje spominje se u točki 1. Priloga II. u kontekstu štete nanesene vodama i štete nanesene zaštićenim vrstama i prirodnim staništima.

| 184. | Iz definicije pojma „početno stanje” proizlazi da bi se procjena značajnih nepovoljnih utjecaja trebala odnositi na područje ili područja morske vode pogođena nepovoljnim utjecajem te da bi trebala obuhvaćati usporedbu stanja tog područja ili tih područja prije i nakon štetnog događaja. Za tu bi se procjenu trebali upotrijebiti najbolji raspoloživi podaci. |
| --- | --- |

184.

Iz definicije pojma „početno stanje” proizlazi da bi se procjena značajnih nepovoljnih utjecaja trebala odnositi na područje ili područja morske vode pogođena nepovoljnim utjecajem te da bi trebala obuhvaćati usporedbu stanja tog područja ili tih područja prije

nakon

| 185. | Nepovoljni utjecaji uključuju negativnu promjenu morskih voda. Može doći i do povezanog slabljenja funkcija tih voda u usporedbi s početnim stanjem. Kad je riječ o drugim kategorijama prirodnih dobara, morske vode osiguravaju funkcije prirodnim staništima i zaštićenim vrstama koje se u njima nalaze. To su, primjerice, plima i oseka u slučaju određenih obalnih staništa ili izvori hrane u slučaju morskih sisavaca ili morskih ptica. Takve funkcije nisu ograničene na zaštićena morska područja, primjerice područja mreže Natura 2000 koja su određena na temelju direktiva o prirodi, ali su za njih posebno važne jer imaju važnu ulogu u ostvarivanju ciljeva očuvanja područja. Pojam „funkcija” odnosi se na i na funkcije za ljude. Na primjer, morske vode pružaju ljudima ribu i drugu hranu. Pružaju i druge prilike, primjerice za rekreativno promatranje kitova. |
| --- | --- |

185.

Nepovoljni utjecaji uključuju negativnu promjenu morskih voda. Može doći i do povezanog slabljenja funkcija tih voda u usporedbi s početnim stanjem. Kad je riječ o drugim kategorijama prirodnih dobara, morske vode osiguravaju funkcije prirodnim staništima i zaštićenim vrstama koje se u njima nalaze. To su, primjerice, plima i oseka u slučaju određenih obalnih staništa ili izvori hrane u slučaju morskih sisavaca ili morskih ptica. Takve funkcije nisu ograničene na zaštićena morska područja, primjerice područja mreže Natura 2000 koja su određena na temelju direktiva o prirodi, ali su za njih posebno važne jer imaju važnu ulogu u ostvarivanju ciljeva očuvanja područja. Pojam „funkcija” odnosi se na i na funkcije za ljude. Na primjer, morske vode pružaju ljudima ribu i drugu hranu. Pružaju i druge prilike, primjerice za rekreativno promatranje kitova.

| 186. | S obzirom na referentni koncept „stanje okoliša”, kao početnu točku za procjenu početnog stanja i svih relevantnih promjena ili povezanih slabljenja funkcija treba uzeti u obzir rad predviđen Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji. |
| --- | --- |

186.

S obzirom na referentni koncept „stanje okoliša”, kao početnu točku za procjenu početnog stanja i svih relevantnih promjena ili povezanih slabljenja funkcija treba uzeti u obzir rad predviđen Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji.

| 187. | Člankom 8. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji predviđeno je da države članice obave početnu procjenu svojih morskih voda u svrhu pripreme pomorskih strategija u skladu s tom direktivom. Člankom 17. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji predviđeno je preispitivanje početnih procjena svakih šest godina. Iz praktičnih razloga te se procjene u ovim Smjernicama nazivaju „procjenama na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji” kako bi ih se razlikovalo od procjene značajnih nepovoljnih utjecaja na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš. |
| --- | --- |

187.

Člankom 8. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji predviđeno je da države članice obave početnu procjenu svojih morskih voda u svrhu pripreme pomorskih strategija u skladu s tom direktivom. Člankom 17. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji predviđeno je preispitivanje početnih procjena svakih šest godina. Iz praktičnih razloga te se procjene u ovim Smjernicama nazivaju „procjenama na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji” kako bi ih se razlikovalo od procjene značajnih nepovoljnih utjecaja na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš.

| 188. | U Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji upotrebljava se koncept „dobro stanje okoliša”, vidjeti okvir 14. u nastavku.
  Okvir 14.: definicija pojma „dobro stanje okoliša” iz članka 3. stavka 5. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji: |
| --- | --- |

188.

U Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji upotrebljava se koncept „dobro stanje okoliša”, vidjeti okvir 14. u nastavku.

Okvir 14.: definicija pojma „dobro stanje okoliša” iz članka 3. stavka 5. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji:

| „5. | „dobro stanje okoliša” znači takvo stanje okoliša morskih voda u kojem su očuvani ekološki raznoliki i dinamični oceani i mora koji su čisti, zdravi i produktivni u svojim prirodnim uvjetima, a uporaba morskog okoliša na održivoj je razini, čime se čuva potencijal za uporabu i aktivnosti za sadašnje i buduće generacije, tj.:






  (a) | struktura, funkcije i procesi ekosustava koji čine morski okoliš, zajedno s povezanim fiziografskim, geografskim, geološkim i klimatskim čimbenicima, omogućuju potpuno djelovanje tih ekosustava i njihovu otpornost na promjene u okolišu koje uzrokuje čovjek. Morske vrste i staništa su zaštićena, spriječeno je smanjivanje biološke raznolikosti koje uzrokuje čovjek, a razne biološke komponente djeluju u ravnoteži; |
| --- | --- | --- |

„5.

(a)

struktura, funkcije i procesi ekosustava koji čine morski okoliš, zajedno s povezanim fiziografskim, geografskim, geološkim i klimatskim čimbenicima, omogućuju potpuno djelovanje tih ekosustava i njihovu otpornost na promjene u okolišu koje uzrokuje čovjek. Morske vrste i staništa su zaštićena, spriječeno je smanjivanje biološke raznolikosti koje uzrokuje čovjek, a razne biološke komponente djeluju u ravnoteži;

| (b) | hidromorfološka, fizikalna i kemijska svojstva ekosustava, uključujući svojstva nastala zbog ljudskih djelatnosti na dotičnom području, podupiru ekosustave kako su gore opisani. Antropogeni unosi tvari i energije u morski okoliš, uključujući buku, ne uzrokuju učinke onečišćenja; |
| --- | --- |

(b)

hidromorfološka, fizikalna i kemijska svojstva ekosustava, uključujući svojstva nastala zbog ljudskih djelatnosti na dotičnom području, podupiru ekosustave kako su gore opisani. Antropogeni unosi tvari i energije u morski okoliš, uključujući buku, ne uzrokuju učinke onečišćenja;

Dobro stanje okoliša utvrđuje se na razini morske regije ili podregije iz članka 4., na temelju kvalitativnih deskriptora iz Priloga I. Za postizanje dobrog stanja okoliša primjenjuje se prilagodljivo upravljanje čiji se pristup temelji na ekosustavima;”.

| 189. | Člankom 9. stavkom 1. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji od država članica traži se da utvrde za svaku dotičnu morsku regiju ili podregiju, uz upućivanje na početnu procjenu u skladu s tom direktivom, skup karakteristika dobrog stanja na temelju jedanaest kvalitativnih deskriptora navedenih u Prilogu I. Ti su deskriptori navedeni u okviru 15. u nastavku. Morske regije (176) i podregije (177) iz Okvirne direktive o pomorskoj strategiji definirane su u njezinu članku 4. stavcima 1. i 2.
  Okvir 15.: kvalitativni deskriptori za utvrđivanje dobrog stanja okoliša |
| --- | --- |

189.

Člankom 9. stavkom 1. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji od država članica traži se da utvrde za svaku dotičnu morsku regiju ili podregiju, uz upućivanje na početnu procjenu u skladu s tom direktivom, skup karakteristika dobrog stanja na temelju jedanaest kvalitativnih deskriptora navedenih u Prilogu I. Ti su deskriptori navedeni u okviru 15. u nastavku. Morske regije (176

177

Okvir 15.: kvalitativni deskriptori za utvrđivanje dobrog stanja okoliša

| (1) | Biološka raznolikost održana je. Kvaliteta i pojava staništa te rasprostranjenost i brojnost vrsta u skladu su s prevladavajućim fiziografskim, geografskim i klimatskim uvjetima. |
| --- | --- |

(1)

Biološka raznolikost održana je. Kvaliteta i pojava staništa te rasprostranjenost i brojnost vrsta u skladu su s prevladavajućim fiziografskim, geografskim i klimatskim uvjetima.

| (2) | Neautohtone vrste unesene ljudskim aktivnostima na takvim su razinama da ne štete ekosustavima. |
| --- | --- |

(2)

Neautohtone vrste unesene ljudskim aktivnostima na takvim su razinama da ne štete ekosustavima.

| (3) | Populacije svih riba, rakova i mekušaca koji se iskorištavaju u komercijalne svrhe unutar su sigurnih bioloških granica, a raspodjela populacije prema dobi i veličini pokazuje da je stok zdrav. |
| --- | --- |

(3)

Populacije svih riba, rakova i mekušaca koji se iskorištavaju u komercijalne svrhe unutar su sigurnih bioloških granica, a raspodjela populacije prema dobi i veličini pokazuje da je stok zdrav.

| (4) | Svi elementi morskih prehrambenih mreža, u mjeri u kojoj su poznati, javljaju se u uobičajenoj brojnosti i raznovrsnosti te su na razinama koje mogu osigurati dugoročnu brojnost vrsta i očuvanje njihove pune sposobnosti razmnožavanja. |
| --- | --- |

(4)

Svi elementi morskih prehrambenih mreža, u mjeri u kojoj su poznati, javljaju se u uobičajenoj brojnosti i raznovrsnosti te su na razinama koje mogu osigurati dugoročnu brojnost vrsta i očuvanje njihove pune sposobnosti razmnožavanja.

| (5) | Eutrofikacija koju uzrokuje čovjek smanjena je na najmanju mjeru, posebno njezini štetni učinci, kao što su gubitak biološke raznolikosti, propadanje ekosustava, štetno cvjetanje alga, kao i pomanjkanje kisika u pridnenim vodama. |
| --- | --- |

(5)

Eutrofikacija koju uzrokuje čovjek smanjena je na najmanju mjeru, posebno njezini štetni učinci, kao što su gubitak biološke raznolikosti, propadanje ekosustava, štetno cvjetanje alga, kao i pomanjkanje kisika u pridnenim vodama.

| (6) | Cjelovitost morskoga dna na razini je koja osigurava da su struktura i funkcije ekosustava zaštićene kao i da posebno bentoski ekosustavi nisu pogođeni štetnim učincima. |
| --- | --- |

(6)

Cjelovitost morskoga dna na razini je koja osigurava da su struktura i funkcije ekosustava zaštićene kao i da posebno bentoski ekosustavi nisu pogođeni štetnim učincima.

| (7) | Trajno mijenjanje hidrografskih uvjeta ne šteti morskim ekosustavima. |
| --- | --- |

(7)

Trajno mijenjanje hidrografskih uvjeta ne šteti morskim ekosustavima.

| (8) | Koncentracije onečišćujućih tvari na razinama su koje ne uzrokuju učinak onečišćenja. |
| --- | --- |

(8)

Koncentracije onečišćujućih tvari na razinama su koje ne uzrokuju učinak onečišćenja.

| (9) | Onečišćujuće tvari u ribi i drugim plodovima mora za ljudsku potrošnju ne prelaze razine utvrđene zakonodavstvom Zajednice ili drugim relevantnim standardima. |
| --- | --- |

(9)

Onečišćujuće tvari u ribi i drugim plodovima mora za ljudsku potrošnju ne prelaze razine utvrđene zakonodavstvom Zajednice ili drugim relevantnim standardima.

| (10) | Svojstva i količine otpadaka u moru ne štete obalnom i morskom okolišu. |
| --- | --- |

(10)

Svojstva i količine otpadaka u moru ne štete obalnom i morskom okolišu.

| (11) | Unos energije, uključujući podvodnu buku, na razinama je koje ne štete morskom okolišu. |
| --- | --- |

(11)

Unos energije, uključujući podvodnu buku, na razinama je koje ne štete morskom okolišu.

| 190. | Komisija je donijela odluku (178) o kriterijima i metodološkim standardima za svaki od jedanaest deskriptora koje će države članice primjenjivati za utvrđivanje dobrog stanja okoliša (179). Za utvrđivanje i postizanje dobrog stanja okoliša relevantno je sljedeće: „elementi kriterija” (180), granične vrijednosti (181) za svaki kriterij (182), razine kvalitete (183), mjera u kojoj su granične vrijednosti postignute i u kojoj se trebaju postići (184) te okvirni popisi karakteristika, pritisaka i utjecaja (185). Važan je i njihov međusobni odnos (186). |
| --- | --- |

190.

Komisija je donijela odluku (178

179

180

181

182

183

184

185

186

| 191. | Na temelju svega prethodno navedenog stvara se kontekst za procjenu štete nanesene morskim vodama u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš. |
| --- | --- |

191.

Na temelju svega prethodno navedenog stvara se kontekst za procjenu štete nanesene morskim vodama u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš.

| 192. | U usporedbi s procjenama na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, za procjenu štete nanesene morskim vodama na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš potreban je specifičniji postupak koji se temelji na potrebi za utvrđivanjem početnog stanja područja morskih voda na koje utječe štetni događaj te promjena stanja okoliša područja morskih voda na koje utječe štetni događaj i eventualnog slabljenja funkcija tog područja. S obzirom na navedeno, procjene na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji odnose se na stanje okoliša širih morskih voda u kojima se nalaze morske vode pogođene štetom. Na taj bi se način procjenama na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji trebali dobiti podaci relevantni za procjenu početnog stanja. Nadalje, procjene na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji te kriteriji i metodološki standardi koji se prema Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji moraju upotrebljavati za utvrđivanje karakteristika dobrog stanja okoliša olakšavaju procjenu nepovoljnih promjena i slabljenja funkcija u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš. To je zato što omogućuju bolje razumijevanje sastavnih elemenata stanja okoliša koji su relevantni za takvu procjenu te bolje razumijevanje promjena i slabljenja funkcija koji će vjerojatno biti važni. |
| --- | --- |

192.

U usporedbi s procjenama na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, za procjenu štete nanesene morskim vodama na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš potreban je specifičniji postupak koji se temelji na potrebi za utvrđivanjem početnog stanja područja morskih voda na koje utječe štetni događaj te promjena stanja okoliša područja morskih voda na koje utječe štetni događaj i eventualnog slabljenja funkcija tog područja. S obzirom na navedeno, procjene na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji odnose se na stanje okoliša širih morskih voda u kojima se nalaze morske vode pogođene štetom. Na taj bi se način procjenama na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji trebali dobiti podaci relevantni za procjenu početnog stanja. Nadalje, procjene na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji te kriteriji i metodološki standardi koji se prema Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji moraju upotrebljavati za utvrđivanje karakteristika dobrog stanja okoliša olakšavaju procjenu nepovoljnih promjena i slabljenja funkcija u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš. To je zato što omogućuju bolje razumijevanje sastavnih elemenata stanja okoliša koji su relevantni za takvu procjenu te bolje razumijevanje promjena i slabljenja funkcija koji će vjerojatno biti važni.

| 193. | Procjena pojedinačnog štetnog događaja u morskim vodama stoga bi se trebala temeljiti na definiciji „dobrog stanja okoliša” iz članka 3. stavka 5. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, prethodno navedenim kvalitativnim deskriptorima za utvrđivanje dobrog stanja okoliša, kriterijima i metodološkim standardima za utvrđivanje dobrog stanja okoliša u skladu s Odlukom (EU) 2017/848 i karakteristikama dobrog stanja okoliša koje su države članice utvrdile u skladu s člankom 9. stavkom 1. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji i ažurirale na temelju njezina članka 17. Procjena na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš trebala bi se temeljiti i na okvirnim popisima karakteristika, pritisaka i utjecaja iz Okvirne direktive o pomorskoj strategiji. |
| --- | --- |

193.

Procjena pojedinačnog štetnog događaja u morskim vodama stoga bi se trebala temeljiti na definiciji „dobrog stanja okoliša” iz članka 3. stavka 5. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, prethodno navedenim kvalitativnim deskriptorima za utvrđivanje dobrog stanja okoliša, kriterijima i metodološkim standardima za utvrđivanje dobrog stanja okoliša u skladu s Odlukom (EU) 2017/848 i karakteristikama dobrog stanja okoliša koje su države članice utvrdile u skladu s člankom 9. stavkom 1. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji i ažurirale na temelju njezina članka 17. Procjena na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš trebala bi se temeljiti i na okvirnim popisima karakteristika, pritisaka i utjecaja iz Okvirne direktive o pomorskoj strategiji.

| 194. | Kad je riječ o „stanju okoliša”, svi kvalitativni deskriptori za utvrđivanje dobrog stanja okoliša potencijalno su relevantni za procjenu početnog stanja i mjerenje nepovoljne promjene ili slabljenja prirodnih funkcija. Ako su kvalitativni deskriptori relevantni, trebalo bi u obzir uzeti razmatranja iz prethodnih točaka, odnosno kriterije, metodološke standarde, utvrđene karakteristike dobrog stanja okoliša i okvirne popise karakteristika, pritisaka i utjecaja. |
| --- | --- |

194.

Kad je riječ o „stanju okoliša”, svi kvalitativni deskriptori za utvrđivanje dobrog stanja okoliša potencijalno su relevantni za procjenu početnog stanja i mjerenje nepovoljne promjene ili slabljenja prirodnih funkcija. Ako su kvalitativni deskriptori relevantni, trebalo bi u obzir uzeti razmatranja iz prethodnih točaka, odnosno kriterije, metodološke standarde, utvrđene karakteristike dobrog stanja okoliša i okvirne popise karakteristika, pritisaka i utjecaja.

| 195. | Štetu će možda trebati utvrditi na temelju više kvalitativnih deskriptora (187). S druge strane, za utvrđivanje štete nanesene morskim vodama dovoljno je da samo jedan od kvalitativnih deskriptora na području štete upućuje na štetni učinak. |
| --- | --- |

195.

Štetu će možda trebati utvrditi na temelju više kvalitativnih deskriptora (187

| 196. | U praksi svi deskriptori vjerojatno neće biti jednako relevantni za procjenu slučaja štete nanesene morskim vodama koja se provodi na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš. Uzimajući u obzir profesionalne djelatnosti iz Priloga III. Direktivi o odgovornosti za okoliš i uzročnike štete koji su vjerojatno povezani sa štetnim događajima povezanima s njima, sljedeći deskriptori nabrojeni u prethodnom okviru 15. vjerojatno će biti relevantniji od ostalih: (1), (5), (8), (10) i (11). |
| --- | --- |

196.

U praksi svi deskriptori vjerojatno neće biti jednako relevantni za procjenu slučaja štete nanesene morskim vodama koja se provodi na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš. Uzimajući u obzir profesionalne djelatnosti iz Priloga III. Direktivi o odgovornosti za okoliš i uzročnike štete koji su vjerojatno povezani sa štetnim događajima povezanima s njima, sljedeći deskriptori nabrojeni u prethodnom okviru 15. vjerojatno će biti relevantniji od ostalih: (1), (5), (8), (10) i (11).

Utvrđivanje značajnih nepovoljnih utjecaja

Utvrđivanje značajnih nepovoljnih utjecaja

| 197. | Opseg procjene i utvrđivanja značajnih nepovoljnih utjecaja na morske vode na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš treba razlikovati od opsega procjene na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji. Direktiva o odgovornosti za okoliš temelji se na sadržaju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, a u obje se direktive upotrebljavaju neki zajednički pojmovi i koncepti te se slijede slični ciljevi. Na primjer, člankom 1. stavkom 2. točkom (a) Okvirne direktive o pomorskoj strategiji predviđaju se razvoj i provedba pomorskih strategija radi zaštite i očuvanja morskog okoliša, sprečavanja njegova propadanja ili, ako je izvedivo, obnove morskih ekosustava na područjima pogođenima štetnim učincima. Međutim, opseg djelovanja predviđen tim dvjema direktivama nije jednak. Konkretno, potrebno je smanjiti opseg procjene i utvrđivanja na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš kako bi se značajni utjecaji štetnog događaja u odnosu na početno stanje mogli smisleno izmjeriti i na taj način omogućiti da se ostvare ciljevi iz Direktive o odgovornosti za okoliš. |
| --- | --- |

197.

Opseg procjene i utvrđivanja značajnih nepovoljnih utjecaja na morske vode na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš treba razlikovati od opsega procjene na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji. Direktiva o odgovornosti za okoliš temelji se na sadržaju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, a u obje se direktive upotrebljavaju neki zajednički pojmovi i koncepti te se slijede slični ciljevi. Na primjer, člankom 1. stavkom 2. točkom (a) Okvirne direktive o pomorskoj strategiji predviđaju se razvoj i provedba pomorskih strategija radi zaštite i očuvanja morskog okoliša, sprečavanja njegova propadanja ili, ako je izvedivo, obnove morskih ekosustava na područjima pogođenima štetnim učincima. Međutim, opseg djelovanja predviđen tim dvjema direktivama nije jednak. Konkretno, potrebno je smanjiti opseg procjene i utvrđivanja na temelju Direktive o odgovornosti za okoliš kako bi se značajni utjecaji štetnog događaja u odnosu na početno stanje mogli smisleno izmjeriti i na taj način omogućiti da se ostvare ciljevi iz Direktive o odgovornosti za okoliš.

| 198. | U tom kontekstu, značaj nepovoljnih utjecaja na stanje morskog okoliša utvrđuje se na temelju početnog stanja i relevantnih mjerljivih podataka o nepovoljnim promjenama i povezanom slabljenju funkcija. Za potrebe mjera otklanjanja nepovoljne promjene bit će značajne ako u pogledu jednog ili više područja morske vode na koje utječu uzrokuju mjerljiv trajni ili privremeni gubitak u pogledu stanja kvalitativnog deskriptora zajedno s okvirnim popisom značajki, pritisaka i utjecaja, uzimajući u obzir „elemente kriterija” i „graničnu vrijednost” kako je propisano Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji, tako da pogođeno područje morske vode više nije u skladu sa stanjem okoliša koje bi se odnosilo na to područje prije nepovoljne promjene. Kvalitativni deskriptor bio bi, primjerice, koncentracija ugljikovodika izlivenih u područje morske vode zbog nesreće u odobalnoj naftnoj bušotini, s nepovoljnim utjecajem na prirodno stanište u dotičnom vodenom području. Primjer se odnosi i na mjerljiv vremenski razmak između pojave nepovoljnih utjecaja i ponovne uspostave početnog stanja kvalitativnog deskriptora. |
| --- | --- |

198.

U tom kontekstu, značaj nepovoljnih utjecaja na stanje morskog okoliša utvrđuje se na temelju početnog stanja i relevantnih mjerljivih podataka o nepovoljnim promjenama i povezanom slabljenju funkcija. Za potrebe mjera otklanjanja nepovoljne promjene bit će značajne ako u pogledu jednog ili više područja morske vode na koje utječu uzrokuju mjerljiv trajni ili privremeni gubitak u pogledu stanja kvalitativnog deskriptora zajedno s okvirnim popisom značajki, pritisaka i utjecaja, uzimajući u obzir „elemente kriterija” i „graničnu vrijednost” kako je propisano Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji, tako da pogođeno područje morske vode više nije u skladu sa stanjem okoliša koje bi se odnosilo na to područje prije nepovoljne promjene. Kvalitativni deskriptor bio bi, primjerice, koncentracija ugljikovodika izlivenih u područje morske vode zbog nesreće u odobalnoj naftnoj bušotini, s nepovoljnim utjecajem na prirodno stanište u dotičnom vodenom području. Primjer se odnosi i na mjerljiv vremenski razmak između pojave nepovoljnih utjecaja i ponovne uspostave početnog stanja kvalitativnog deskriptora.

| 199. | Da bi nepovoljni utjecaji bili značajni u smislu Direktive o odgovornosti za okoliš, a fortiori nije nužno da uzrokuju promjenu stanja okoliša u smislu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji iako bi promjena iz dobrog stanja okoliša u stanje okoliša koje nije dobro bila primjer značajnog nepovoljnog utjecaja. Nadalje, morske vode, prema procjeni na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, ne moraju biti u dobrom stanju okoliša: štoviše, procjena na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji može pokazati da su u trenutku nastanka štetnog događaja već bile u stanju koje nije bilo dobro. Dodatno pogoršanje tog stanja također se može smatrati značajnim nepovoljnim utjecajem u smislu Direktive o odgovornosti za okoliš. |
| --- | --- |

199.

Da bi nepovoljni utjecaji bili značajni u smislu Direktive o odgovornosti za okoliš, a fortiori

| 200. | Konačno, pri svakoj procjeni i svakom utvrđivanju značajnih nepovoljnih utjecaja u okviru Direktive o odgovornosti za okoliš treba razmotriti utječe li štetni događaj na zaštićena morska područja. To je zato što se na zaštićena morska područja primjenjuju stroži zahtjevi za očuvanje biološke raznolikosti nego na druge morske vode. |
| --- | --- |

200.

Konačno, pri svakoj procjeni i svakom utvrđivanju značajnih nepovoljnih utjecaja u okviru Direktive o odgovornosti za okoliš treba razmotriti utječe li štetni događaj na zaštićena morska područja. To je zato što se na zaštićena morska područja primjenjuju stroži zahtjevi za očuvanje biološke raznolikosti nego na druge morske vode.

7.   „ŠTETA NANESENA ZEMLJIŠTU”

„ŠTETA NANESENA ZEMLJIŠTU”

| 201. | Definicija pojma „šteta nanesena zemljištu” jasnija je od definicija pojmova „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” i „šteta nanesena vodama”. Za razliku od potonjih ne sadržava izričita upućivanja na drugo zakonodavstvo Unije u području zaštite okoliša, unakrsna upućivanja na dodatne definicije povezane s njezinim materijalnim područjem primjene ni posebna isključenja na temelju upućivanja na drugo zakonodavstvo. Stoga je manje elemenata koje treba uzeti u obzir pri postizanju zajedničkog dogovora. |
| --- | --- |

201.

Definicija pojma „šteta nanesena zemljištu” jasnija je od definicija pojmova „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” i „šteta nanesena vodama”. Za razliku od potonjih ne sadržava izričita upućivanja na drugo zakonodavstvo Unije u području zaštite okoliša, unakrsna upućivanja na dodatne definicije povezane s njezinim materijalnim područjem primjene ni posebna isključenja na temelju upućivanja na drugo zakonodavstvo. Stoga je manje elemenata koje treba uzeti u obzir pri postizanju zajedničkog dogovora.

| 202. | Međutim, definicija je ograničena na „značajan rizik od nepovoljnog djelovanja na zdravlje ljudi”. Može se napomenuti da neke države članice upotrebljavaju širu definiciju kojom je obuhvaćen, primjerice, rizik za okoliš ili rizik od povrede graničnih vrijednosti određenih onečišćujućih tvari. U takvim slučajevima dotične države članice mogu zadržati strože zakonodavstvo o zaštiti tla, ali pod uvjetom da pritom ispunjavaju još barem zahtjeve Direktive koji se odnose na štetu nanesenu zemljištu. |
| --- | --- |

202.

Međutim, definicija je ograničena na „značajan rizik od nepovoljnog djelovanja na zdravlje ljudi”. Može se napomenuti da neke države članice upotrebljavaju širu definiciju kojom je obuhvaćen, primjerice, rizik za okoliš ili rizik od povrede graničnih vrijednosti određenih onečišćujućih tvari. U takvim slučajevima dotične države članice mogu zadržati strože zakonodavstvo o zaštiti tla, ali pod uvjetom da pritom ispunjavaju još barem zahtjeve Direktive koji se odnose na štetu nanesenu zemljištu.

Materijalno i zemljopisno područje primjene zemljišta

Materijalno i zemljopisno područje primjene zemljišta

| 203. | Direktiva ne sadržava definiciju pojma „zemljište”. Međutim, upućivanja na „u, na ili pod zemljište” u definiciji pojma „šteta nanesena zemljištu” znače da njezinim područjem primjene nije obuhvaćena samo površina, nego i područje ispod površine zemljišta. To znači da je obuhvaćeno i tlo. To potvrđuje upućivanje na tlo u prvom odlomku točke 2. Priloga II. koji se odnosi na otklanjanje štete na zemljištu. |
| --- | --- |

203.

Direktiva ne sadržava definiciju pojma „zemljište”. Međutim, upućivanja na „u, na ili pod zemljište” u definiciji pojma „šteta nanesena zemljištu” znače da njezinim područjem primjene nije obuhvaćena samo površina, nego i područje ispod površine zemljišta. To znači da je obuhvaćeno i tlo. To potvrđuje upućivanje na tlo u prvom odlomku točke 2. Priloga II. koji se odnosi na otklanjanje štete na zemljištu.

| 204. | Jedna od razlika koja bi mogla biti relevantna odnosi se na definiciju pojma „podzemne vode” koja je navedena u prethodnom okviru 10. Onečišćenje zemljišta i onečišćenje podzemnih voda često se podudaraju, a štetni događaj istodobno uzrokuje štetu na zemljištu i štetu na vodama. |
| --- | --- |

204.

Jedna od razlika koja bi mogla biti relevantna odnosi se na definiciju pojma „podzemne vode” koja je navedena u prethodnom okviru 10. Onečišćenje zemljišta i onečišćenje podzemnih voda često se podudaraju, a štetni događaj istodobno uzrokuje štetu na zemljištu i štetu na vodama.

| 205. | Pojmovi u Direktivi kojima se određuje što podrazumijevaju zaštićene vrste, prirodna staništa i vode obuhvaćaju zemljopisne odrednice koje utječu na zemljopisnu primjenu pojmova „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” i „šteta nanesena vodama”. Za razliku od toga, ne postoje potkategorije „zemljišta” koje treba uzeti u obzir. Područje primjene definicije jednako je za sva zemljišta na državnom području država članica. |
| --- | --- |

205.

Pojmovi u Direktivi kojima se određuje što podrazumijevaju zaštićene vrste, prirodna staništa i vode obuhvaćaju zemljopisne odrednice koje utječu na zemljopisnu primjenu pojmova „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” i „šteta nanesena vodama”. Za razliku od toga, ne postoje potkategorije „zemljišta” koje treba uzeti u obzir. Područje primjene definicije jednako je za sva zemljišta na državnom području država članica.

Referentni koncept za nepovoljne utjecaje

Referentni koncept za nepovoljne utjecaje

| 206. | Referentni je koncept za štetu nanesenu zemljištu zdravlje ljudi (a ne šteta nanesena okolišu, vidjeti, međutim, prethodnu točku 202.). Nepovoljni utjecaji obuhvaćeni su samo ako onečišćenje zemljišta može naštetiti zdravlju ljudi. |
| --- | --- |

206.

Referentni je koncept za štetu nanesenu zemljištu zdravlje ljudi (a ne šteta nanesena okolišu, vidjeti, međutim, prethodnu točku 202.). Nepovoljni utjecaji obuhvaćeni su samo ako onečišćenje zemljišta može naštetiti zdravlju ljudi.

| 207. | Pojam „zdravlje ljudi” nije definiran u Direktivi. Iz konteksta proizlazi da je njime obuhvaćena tjelesna dobrobit u mjeri u kojoj ona može biti narušena izlaganjem onečišćujućim tvarima navedenima u definiciji. Onečišćujuće tvari uključuju toksine i patogene. |
| --- | --- |

207.

Pojam „zdravlje ljudi” nije definiran u Direktivi. Iz konteksta proizlazi da je njime obuhvaćena tjelesna dobrobit u mjeri u kojoj ona može biti narušena izlaganjem onečišćujućim tvarima navedenima u definiciji. Onečišćujuće tvari uključuju toksine i patogene.

Procjena značaja

Procjena značaja

Okolnosti

Okolnosti

| 208. | Upućivanje na pojam „onečišćenje zemljišta” označava razliku u odnosu na definicije pojmova „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” i „šteta nanesena vodama”. Njegovim uključivanjem ograničava se mogući raspon uzročnika štete zbog kojih će nastati odgovornost za štetu nanesenu zemljištu. Za ostale oblike štete nanesene prirodnim dobrima ne postoji slično ograničenje. |
| --- | --- |

208.

Upućivanje na pojam „onečišćenje zemljišta” označava razliku u odnosu na definicije pojmova „šteta nanesena zaštićenim vrstama i prirodnim staništima” i „šteta nanesena vodama”. Njegovim uključivanjem ograničava se mogući raspon uzročnika štete zbog kojih će nastati odgovornost za štetu nanesenu zemljištu. Za ostale oblike štete nanesene prirodnim dobrima ne postoji slično ograničenje.

| 209. | Pojam „onečišćenje zemljišta” nije izričito definiran, ali je u definiciji pojma „šteta nanesena zemljištu” povezan s „izravnim ili neizravnim unošenjem tvari, pripravaka, organizama ili mikroorganizama u, na ili pod zemljište”. |
| --- | --- |

209.

Pojam „onečišćenje zemljišta” nije izričito definiran, ali je u definiciji pojma „šteta nanesena zemljištu” povezan s „izravnim ili neizravnim unošenjem tvari, pripravaka, organizama ili mikroorganizama u, na ili pod zemljište”.

| 210. | U točki 2. Priloga II. upućuje se na „onečišćujuće tvari”. To upućivanje, uporaba samog pojma „onečišćenje” i povezanost sa zdravljem ljudi upućuju na to da za nastanak štete nanesene zemljištu moraju biti prisutne ne samo „tvari, pripravci, organizmi i mikroorganizmi” čija unutarnja svojstva mogu biti izravno ili neizravno opasna, nego i značajan rizik za zdravlje ljudi. Značaj rizika procjenjuje se na temelju poznatih opasnosti i razine izloženosti ljudi određenim onečišćujućim tvarima. Uzimajući u obzir popis profesionalnih djelatnosti iz Priloga III. Direktivi, može biti relevantno sljedeće:






  — | tvari koje su prirodno prisutne u prirodi, kao što su teški metali i hranjive tvari, |
| --- | --- | --- |

210.

U točki 2. Priloga II. upućuje se na „onečišćujuće tvari”. To upućivanje, uporaba samog pojma „onečišćenje” i povezanost sa zdravljem ljudi upućuju na to da za nastanak štete nanesene zemljištu moraju biti prisutne ne samo „tvari, pripravci, organizmi i mikroorganizmi” čija unutarnja svojstva mogu biti izravno ili neizravno opasna, nego i značajan rizik za zdravlje ljudi. Značaj rizika procjenjuje se na temelju poznatih opasnosti i razine izloženosti ljudi određenim onečišćujućim tvarima. Uzimajući u obzir popis profesionalnih djelatnosti iz Priloga III. Direktivi, može biti relevantno sljedeće:

—

tvari koje su prirodno prisutne u prirodi, kao što su teški metali i hranjive tvari,

| — | tvari koje su prirodno prisutne u prirodi, ali su možda bile podvrgnute nekom obliku prerade, kao što je to slučaj s naftnim derivatima, |
| --- | --- |

—

tvari koje su prirodno prisutne u prirodi, ali su možda bile podvrgnute nekom obliku prerade, kao što je to slučaj s naftnim derivatima,

| — | potpuno sintetičke tvari i pripravci, kao što su proizvedene kemikalije, |
| --- | --- |

—

potpuno sintetičke tvari i pripravci, kao što su proizvedene kemikalije,

| — | organizmi ili mikroorganizmi koji su prirodno prisutni u prirodi, uključujući ljudske patogene kao što su Salmonella ili E. coli, |
| --- | --- |

—

organizmi ili mikroorganizmi koji su prirodno prisutni u prirodi, uključujući ljudske patogene kao što su Salmonella ili E. coli,

Salmonella

E. coli

| — | genetski modificirani organizmi. |
| --- | --- |

—

genetski modificirani organizmi.

| 211. | Narav profesionalnih djelatnosti iz Priloga III. može pomoći u razumijevanju okolnosti u kojima može doći do onečišćenja zemljišta. Te djelatnosti upućuju na to da do onečišćenja može doći, među ostalim, tijekom iskapanja ili izvlačenja, prerade ili proizvodnje, stočarske proizvodnje, uporabe pesticida, prijevoza otpada i kemikalija te obrade otpada. Do onečišćenja može doći nakon što profesionalna djelatnost prijeđe iz gospodarske ili aktivne faze u fazu naknadnog nadzora i mjera. Na primjer, regulatorni zahtjevi povezani s gospodarenjem odlagalištima i postrojenjima za gospodarenje rudarskim otpadom odnose se i na uvjete nakon zatvaranja. |
| --- | --- |

211.

Narav profesionalnih djelatnosti iz Priloga III. može pomoći u razumijevanju okolnosti u kojima može doći do onečišćenja zemljišta. Te djelatnosti upućuju na to da do onečišćenja može doći, među ostalim, tijekom iskapanja ili izvlačenja, prerade ili proizvodnje, stočarske proizvodnje, uporabe pesticida, prijevoza otpada i kemikalija te obrade otpada. Do onečišćenja može doći nakon

| 212. | Kad je riječ o načinu na koji dolazi do onečišćenja, upućivanje na „unošenja [...] u, na ili pod zemljište” ukazuje na širok raspon mogućnosti, uključujući sljedeće:






  — | onečišćenje mogu uzrokovati tvari pronađene in situ. To može biti slučaj kad se postupkom iskapanja ili izvlačenja na površinu izvuku teški metali pronađeni ispod površine te se ondje ostave na nesiguran način, |
| --- | --- | --- |

212.

Kad je riječ o načinu na koji dolazi do onečišćenja, upućivanje na „unošenja [...] u, na ili pod zemljište” ukazuje na širok raspon mogućnosti, uključujući sljedeće:

—

onečišćenje mogu uzrokovati tvari pronađene in situ. To može biti slučaj kad se postupkom iskapanja ili izvlačenja na površinu izvuku teški metali pronađeni ispod površine te se ondje ostave na nesiguran način,

in situ.

| — | do onečišćenja može doći zbog jednokratne nesreće ili nezgode koja je, primjerice, povezana s prijevozom opasnih tvari cjevovodima unutar pogona ili prijevozom opasnog tereta ili robe koja uzrokuje onečišćenje cestom (188), |
| --- | --- |

—

do onečišćenja može doći zbog jednokratne nesreće ili nezgode koja je, primjerice, povezana s prijevozom opasnih tvari cjevovodima unutar pogona ili prijevozom opasnog tereta ili robe koja uzrokuje onečišćenje cestom (188),

188

| — | do onečišćenja može doći zbog duljeg postojanja poznatog ili nepoznatog uzroka (na primjer puknute cijevi iz koje neprestano cure opasne tvari). |
| --- | --- |

—

do onečišćenja može doći zbog duljeg postojanja poznatog ili nepoznatog uzroka (na primjer puknute cijevi iz koje neprestano cure opasne tvari).

| 213. | Zbog okolnosti u kojima dolazi do štete nanesene zemljištu operateri će možda morati ispunjavati usporedne obveze sprečavanja i otklanjanja nepovoljnih utjecaja u skladu s drugim zakonodavstvom Unije te o tome obavijestiti nadležna tijela. Osobito su relevantne odredbe Direktive o industrijskim emisijama (189). Međutim, važno je osigurati da se takve usporedne obveze ne smatraju zamjenom za obveze iz Direktive o odgovornosti za okoliš jer njihovo područje primjene, svrha i rezultati nisu nužno istovjetni. |
| --- | --- |

213.

Zbog okolnosti u kojima dolazi do štete nanesene zemljištu operateri će možda morati ispunjavati usporedne obveze sprečavanja i otklanjanja nepovoljnih utjecaja u skladu s drugim zakonodavstvom Unije te o tome obavijestiti nadležna tijela. Osobito su relevantne odredbe Direktive o industrijskim emisijama (189

Fokus i provedba procjene

Fokus i provedba procjene

| 214. | Procjena značaja štete nanesene zemljištu povezana je s rizikom od nepovoljnog djelovanja na zdravlje ljudi. Procjenjuje se je li taj rizik značajan. |
| --- | --- |

214.

Procjena značaja štete nanesene zemljištu povezana je s rizikom od nepovoljnog djelovanja na zdravlje ljudi. Procjenjuje se je li taj rizik značajan.

| 215. | Iako se samom definicijom pojma „šteta nanesena zemljištu” ne definira način procjene rizika, u točki 2. Priloga II. Direktivi o otklanjanju štete na zemljištu navedene su jasne naznake o tome što procjenom rizika treba biti obuhvaćeno u situacijama u kojima je već došlo do onečišćenja zemljišta.
  Okvir 16.: tekst točke 2. Priloga II. Direktivi o otklanjanju štete na zemljištu. |
| --- | --- |

215.

Iako se samom definicijom pojma „šteta nanesena zemljištu” ne definira način procjene rizika, u točki 2. Priloga II. Direktivi o otklanjanju štete na zemljištu navedene su jasne naznake o tome što procjenom rizika treba biti obuhvaćeno u situacijama u kojima je već došlo do onečišćenja zemljišta.

Okvir 16.: tekst točke 2. Priloga II. Direktivi o otklanjanju štete na zemljištu.

| „Poduzimaju se potrebne mjere kojima se minimalno osigurava da su onečišćujuće tvari uklonjene, stavljene pod nadzor, zadržane ili njihova količina smanjena tako da onečišćeno zemljište, uzimajući u obzir njegovu sadašnju uporabu ili buduću uporabu odobrenu u vrijeme nastanka štete, više ne predstavlja značajni rizik od nepovoljnog utjecaja na zdravlje ljudi. Postojanje tih rizika procjenjuje se postupkom procjene rizika, uzimajući u obzir svojstva i funkciju tla, vrstu i koncentraciju štetnih tvari, pripravaka, organizama ili mikroorganizama, s njima povezanu opasnost i mogućnost njihova širenja. Uporaba se utvrđuje na temelju propisa o uporabi zemljišta ili drugih odgovarajućih propisa na snazi u vrijeme nastanka štete, ako postoje.
  Ako se uporaba zemljišta promijeni, poduzimaju se sve potrebne mjere za sprečavanje nepovoljnih utjecaja na zdravlje ljudi.
  Ako nema propisa o uporabi zemljišta ili drugih odgovarajućih propisa, za područje na kojem je došlo do štete uporaba se određuje prema naravi tog područja, uzimajući u obzir njegov očekivani razvoj.
  Razmatra se mogućnost prirodnog obnavljanja, tj. mogućnost u kojoj ne bi bilo izravnog čovjekova zahvata u proces obnavljanja.” |
| --- |

„Poduzimaju se potrebne mjere kojima se minimalno osigurava da su onečišćujuće tvari uklonjene, stavljene pod nadzor, zadržane ili njihova količina smanjena tako da onečišćeno zemljište, uzimajući u obzir njegovu sadašnju uporabu ili buduću uporabu odobrenu u vrijeme nastanka štete, više ne predstavlja značajni rizik od nepovoljnog utjecaja na zdravlje ljudi. Postojanje tih rizika procjenjuje se postupkom procjene rizika, uzimajući u obzir svojstva i funkciju tla, vrstu i koncentraciju štetnih tvari, pripravaka, organizama ili mikroorganizama, s njima povezanu opasnost i mogućnost njihova širenja. Uporaba se utvrđuje na temelju propisa o uporabi zemljišta ili drugih odgovarajućih propisa na snazi u vrijeme nastanka štete, ako postoje.

Ako se uporaba zemljišta promijeni, poduzimaju se sve potrebne mjere za sprečavanje nepovoljnih utjecaja na zdravlje ljudi.

Ako nema propisa o uporabi zemljišta ili drugih odgovarajućih propisa, za područje na kojem je došlo do štete uporaba se određuje prema naravi tog područja, uzimajući u obzir njegov očekivani razvoj.

Razmatra se mogućnost prirodnog obnavljanja, tj. mogućnost u kojoj ne bi bilo izravnog čovjekova zahvata u proces obnavljanja.”

| 216. | Iako se definicija pojma „početno stanje” odnosi na sva prirodna dobra i njihove funkcije, njome se pruža ograničena pomoć za procjenu značaja rizika za zdravlje ljudi. Ako postoji prijeteća opasnost od nastanka štete na zemljištu, ali do onečišćenja zemljišta još nije došlo, za mjerenje rizika za zdravlje ljudi koji bi mogli nastati bez preventivnih mjera može biti relevantno početno stanje. Ako je onečišćenje u tijeku, početno stanje može na sličan način biti relevantno za mjerenje rizika za zdravlje ljudi koji bi mogli nastati ako se čimbenicima koji uzrokuju onečišćenje ne upravlja odmah. Međutim, kad je riječ o otklanjanju štete na zemljištu, svrha je Direktive otkloniti svaki značajan rizik za zdravlje ljudi, a ne ponovno uspostaviti stanje u kojem je zemljište bilo prije onečišćenja. Ponovna uspostava stanja, naravno, može biti prikladna ili potrebna u nekim situacijama kako bi se uklonio rizik za zdravlje ljudi. Onečišćujuće tvari mogu se ukloniti, staviti pod nadzor, zadržati ili se njihova količina može smanjiti tehnikama otklanjanja kao što su iskapanje, tretiranje tla ili biološko otklanjanje štete in-situ ili ex-situ te mjerama stavljanja pod nadzor ili zadržavanja kao što su začepljivanje, izgradnja prepreka ili postavljanje ograda. Može se napomenuti da se Direktivom o industrijskim emisijama od operatera postrojenja za koja je dobivena dozvola zahtijeva priprema temeljnog izvješća (190). Osim uloge koju ima na temelju Direktive o industrijskim emisijama, temeljno izvješće može biti izvor vrijednih informacija za otklanjanje štete na zemljištu u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš. |
| --- | --- |

216.

Iako se definicija pojma „početno stanje” odnosi na sva prirodna dobra i njihove funkcije, njome se pruža ograničena pomoć za procjenu značaja rizika za zdravlje ljudi. Ako postoji prijeteća opasnost od nastanka štete na zemljištu, ali do onečišćenja zemljišta još nije došlo, za mjerenje rizika za zdravlje ljudi koji bi mogli nastati bez preventivnih mjera može biti relevantno početno stanje. Ako je onečišćenje u tijeku, početno stanje može na sličan način biti relevantno za mjerenje rizika za zdravlje ljudi koji bi mogli nastati ako se čimbenicima koji uzrokuju onečišćenje ne upravlja odmah. Međutim, kad je riječ o otklanjanju štete na zemljištu, svrha je Direktive otkloniti svaki značajan rizik za zdravlje ljudi, a ne ponovno uspostaviti stanje u kojem je zemljište bilo prije onečišćenja. Ponovna uspostava stanja, naravno, može biti prikladna ili potrebna u nekim situacijama kako bi se uklonio rizik za zdravlje ljudi. Onečišćujuće tvari mogu se ukloniti, staviti pod nadzor, zadržati ili se njihova količina može smanjiti tehnikama otklanjanja kao što su iskapanje, tretiranje tla ili biološko otklanjanje štete in-situ

ex-situ

190

| 217. | Kao što je vidljivo iz točke 2. Priloga II. Direktivi, ključno je uzeti u obzir sadašnju uporabu ili buduću uporabu dotičnog zemljišta odobrenu u vrijeme nastanka štete jer će to utjecati na vjerojatnu izloženost ljudi relevantnim onečišćujućim tvarima. Vremenska je dimenzija važna. Na primjer, šteta nanesena zemljištu može se odnositi na zemljište koje se trenutačno ne upotrebljava za stanovanje ljudi, ali je odobreno za stanovanje u budućnosti. Pri procjeni značaja potrebno je uzeti u obzir odobrenu buduću uporabu zemljišta. U točki 2. Priloga II. navodi se da se ta uporaba utvrđuje na temelju postojećih propisa o uporabi zemljišta ili drugih propisa, ako postoje. |
| --- | --- |

217.

Kao što je vidljivo iz točke 2. Priloga II. Direktivi, ključno je uzeti u obzir sadašnju uporabu ili buduću uporabu dotičnog zemljišta odobrenu u vrijeme nastanka štete jer će to utjecati na vjerojatnu izloženost ljudi relevantnim onečišćujućim tvarima. Vremenska je dimenzija važna. Na primjer, šteta nanesena zemljištu može se odnositi na zemljište koje se trenutačno ne upotrebljava za stanovanje ljudi, ali je odobreno za stanovanje u budućnosti. Pri procjeni značaja potrebno je uzeti u obzir odobrenu buduću uporabu zemljišta. U točki 2. Priloga II. navodi se da se ta uporaba utvrđuje na temelju postojećih propisa o uporabi zemljišta ili drugih propisa, ako postoje.

| 218. | Važno je spomenuti upućivanje na promjenu uporabe zemljišta u drugom odlomku točke 2. Priloga II. Ta promjena nije vremenski ograničena. Ona ostaje relevantna i nakon početne procjene rizika. Na primjer, moguće je da u trenutku procjene rizika sadašnja i odobrena buduća uporaba zemljišta uključuju ograničenu izloženost ljudi relevantnim onečišćujućim tvarima, ali da se u kasnijoj fazi uporaba zemljišta promijeni tako da se poveća razina izloženosti ljudi, a time i rizik za zdravlje ljudi. Napušteno industrijsko zemljište koje je prethodno bilo onečišćeno profesionalnom djelatnošću iz Priloga III. može se odobriti, primjerice, za stambenu gradnju. U takvim okolnostima države članice dužne su pri donošenju odluke o promjeni uporabe zemljišta uzeti u obzir sve nepovoljne utjecaje koji proizlaze iz onečišćenja kako bi se spriječilo povećanje izloženosti i rizika za zdravlje ljudi. Stoga se u kontekstu nužnih mjera otklanjanja ne može isključiti ažuriranje procjene rizika (191). Preporučuje se da se o tome obavijeste tijela nadležna za odobravanje promjena uporabe onečišćenih zemljišta. |
| --- | --- |

218.

Važno je spomenuti upućivanje na promjenu uporabe zemljišta u drugom odlomku točke 2. Priloga II. Ta promjena nije vremenski ograničena. Ona ostaje relevantna i nakon početne procjene rizika. Na primjer, moguće je da u trenutku procjene rizika sadašnja i odobrena buduća uporaba zemljišta uključuju ograničenu izloženost ljudi relevantnim onečišćujućim tvarima, ali da se u kasnijoj fazi uporaba zemljišta promijeni tako da se poveća razina izloženosti ljudi, a time i rizik za zdravlje ljudi. Napušteno industrijsko zemljište koje je prethodno bilo onečišćeno profesionalnom djelatnošću iz Priloga III. može se odobriti, primjerice, za stambenu gradnju. U takvim okolnostima države članice dužne su pri donošenju odluke o promjeni uporabe zemljišta uzeti u obzir sve nepovoljne utjecaje koji proizlaze iz onečišćenja kako bi se spriječilo povećanje izloženosti i rizika za zdravlje ljudi. Stoga se u kontekstu nužnih mjera otklanjanja ne može isključiti ažuriranje procjene rizika (191

| 219. | Točka 2. Priloga II. odnosi se na primjenu postupaka procjene rizika i na niz pitanja koja treba uzeti u obzir u pogledu postojanja rizika:






  — | svojstva i funkcija tla. Svojstva tla mogu utjecati na rizik. Na primjer, veća je vjerojatnost da će porozna tla prenijeti patogene prisutne u otpadnim vodama u podzemne ili površinske vode. Tlo može služiti ili biti namijenjeno za ispunjavanje relevantnih funkcija. Na primjer, u slučaju pojedinačnog odgovarajućeg sustava za pročišćavanje otpadnih voda tlo može biti namijenjeno za pročišćavanje ispuštenih otpadnih voda, odnosno može učiniti onečišćujuće tvari u njima bezopasnima prije nego što dođu do vodnog tijela. U slučaju odlagališta ili drugog mjesta za odlaganje otpada površinsko tlo može služiti za prekrivanje otpadnih materijala koji se nalaze ispod njega i smanjenje opasnosti od njegova širenja, |
| --- | --- | --- |

219.

Točka 2. Priloga II. odnosi se na primjenu postupaka procjene rizika i na niz pitanja koja treba uzeti u obzir u pogledu postojanja

—

svojstva i funkcija tla. Svojstva tla mogu utjecati na rizik. Na primjer, veća je vjerojatnost da će porozna tla prenijeti patogene prisutne u otpadnim vodama u podzemne ili površinske vode. Tlo može služiti ili biti namijenjeno za ispunjavanje relevantnih funkcija. Na primjer, u slučaju pojedinačnog odgovarajućeg sustava za pročišćavanje otpadnih voda tlo može biti namijenjeno za pročišćavanje ispuštenih otpadnih voda, odnosno može učiniti onečišćujuće tvari u njima bezopasnima prije nego što dođu do vodnog tijela. U slučaju odlagališta ili drugog mjesta za odlaganje otpada površinsko tlo može služiti za prekrivanje otpadnih materijala koji se nalaze ispod njega i smanjenje opasnosti od njegova širenja,

svojstva i funkcija tla.

| — | vrsta i koncentracija štetnih tvari, pripravaka, organizama ili mikroorganizama. Ovo se upućivanje odnosi na konkretne onečišćujuće tvari prisutne na onečišćenom zemljištu. Potrebno je znati ne samo o kojim je onečišćujućim tvarima riječ, nego i koji su njihovi konkretni rizici. Rizik od toksičnosti koji je povezan s teškim metalima znatno se razlikuje od rizika od zaraznih bolesti koji je povezan s određenim patogenom. Nadalje, rizik se mora razmatrati s obzirom na različite moguće putove izlaganja, primjerice doticaj s kožom, gutanje nakon dodira usta rukama i konzumaciju onečišćene hrane ili vode. Za hranu i vodu mogu postojati primjenjivi standardi koji se mogu upotrijebiti za procjenu rizika, primjerice obavezni standardi za vodu za piće utvrđeni u Direktivi o vodi za piće (192). Osim toga, ne postoje isključene kategorije osoba: izloženost se mora uzeti u obzir za radnike na onečišćenom zemljištu, susjede i stanovništvo općenito, |
| --- | --- |

—

vrsta i koncentracija štetnih tvari, pripravaka, organizama ili mikroorganizama. Ovo se upućivanje odnosi na konkretne onečišćujuće tvari prisutne na onečišćenom zemljištu. Potrebno je znati ne samo o kojim je onečišćujućim tvarima riječ, nego i koji su njihovi konkretni rizici. Rizik od toksičnosti koji je povezan s teškim metalima znatno se razlikuje od rizika od zaraznih bolesti koji je povezan s određenim patogenom. Nadalje, rizik se mora razmatrati s obzirom na različite moguće putove izlaganja, primjerice doticaj s kožom, gutanje nakon dodira usta rukama i konzumaciju onečišćene hrane ili vode. Za hranu i vodu mogu postojati primjenjivi standardi koji se mogu upotrijebiti za procjenu rizika, primjerice obavezni standardi za vodu za piće utvrđeni u Direktivi o vodi za piće (192). Osim toga, ne postoje isključene kategorije osoba: izloženost se mora uzeti u obzir za radnike na onečišćenom zemljištu, susjede i stanovništvo općenito,

vrsta i koncentracija štetnih tvari, pripravaka, organizama ili mikroorganizama.

192

| — | opasnost i mogućnost njihova širenja. Do širenja može doći kroz samo tlo, primjerice kad onečišćujuće tvari uđu u prehrambeni lanac uzgojem biljaka ili stoke na onečišćenom zemljištu. Širenje može uključivati i drugi okolišni medij, odnosno zrak ili vodu. To će biti slučaj, na primjer, kad se otrovna prašina otpuše s onečišćenog zemljišta, prođe zrakom i nataloži se na susjedne objekte za stanovanje ljudi ili na poljoprivredno zemljište (čime ponovno nastaje mogućnost izlaganja ljudi kroz prehrambeni lanac). To će biti slučaj i, na primjer, kad patogeni prisutni u sustavu za pročišćavanje otpadnih voda prijeđu kroz tlo u podzemne vode i dođu do bunara koji se upotrebljava za uzimanje vode za ljudsku potrošnju. |
| --- | --- |

—

opasnost i mogućnost njihova širenja. Do širenja može doći kroz samo tlo, primjerice kad onečišćujuće tvari uđu u prehrambeni lanac uzgojem biljaka ili stoke na onečišćenom zemljištu. Širenje može uključivati i drugi okolišni medij, odnosno zrak ili vodu. To će biti slučaj, na primjer, kad se otrovna prašina otpuše s onečišćenog zemljišta, prođe zrakom i nataloži se na susjedne objekte za stanovanje ljudi ili na poljoprivredno zemljište (čime ponovno nastaje mogućnost izlaganja ljudi kroz prehrambeni lanac). To će biti slučaj i, na primjer, kad patogeni prisutni u sustavu za pročišćavanje otpadnih voda prijeđu kroz tlo u podzemne vode i dođu do bunara koji se upotrebljava za uzimanje vode za ljudsku potrošnju.

opasnost i mogućnost njihova širenja.

| 220. | U Smjernicama UNEP-a o upravljanju područjima onečišćenima živom (193) prikazuje se kako se, za jednu onečišćujuću tvar, mogu primjenjivati procjene rizika, kako se procjene rizika općenito provode i kako se donose odluke (194). Različite države članice za procjenu rizika upotrebljavaju vlastite vrijednosti i postupke, metodologije te modele provjere tla (195) koji se međusobno razlikuju zbog zemljopisnih, društveno-kulturnih, političkih ili znanstvenih razlika. (196) |
| --- | --- |

220.

U Smjernicama UNEP-a o upravljanju područjima onečišćenima živom (193

194

195

196

Utvrđivanje značaja

Utvrđivanje značaja

| 221. | Pri utvrđivanju značaja naglasak je na riziku za zdravlje ljudi koji predstavlja onečišćeno zemljište ili, za potrebe mjera sprečavanja i mjera trenutačnog upravljanja uzročnicima štete, zemljište kojemu prijeti onečišćenje ili povećanje onečišćenja. |
| --- | --- |

221.

Pri utvrđivanju značaja naglasak je na riziku za zdravlje ljudi koji predstavlja onečišćeno zemljište ili, za potrebe mjera sprečavanja i mjera trenutačnog upravljanja uzročnicima štete, zemljište kojemu prijeti onečišćenje ili povećanje onečišćenja.

| 222. | Za potrebe mjera sprečavanja i mjera za trenutačno upravljanje uzročnicima štete, rizik od nepovoljnog utjecaja na zdravlje ljudi bit će značajan ako razumno postoji mjerljiva mogućnost da bi prijeteća opasnost ili uzročnici štete mogli prouzročiti izravno ili neizravno izlaganje ljudi onečišćujućim tvarima u mjeri koja je štetna za njihovo zdravlje, uzimajući u obzir trenutačnu ili odobrenu buduću uporabu zemljišta. |
| --- | --- |

222.

Za potrebe mjera sprečavanja i mjera za trenutačno upravljanje uzročnicima štete, rizik od nepovoljnog utjecaja na zdravlje ljudi bit će značajan ako razumno postoji mjerljiva mogućnost da bi prijeteća opasnost ili uzročnici štete mogli prouzročiti izravno ili neizravno izlaganje ljudi onečišćujućim tvarima u mjeri koja je štetna za njihovo zdravlje, uzimajući u obzir trenutačnu ili odobrenu buduću uporabu zemljišta.

| 223. | Slično tome, za potrebe mjera otklanjanja rizik od nepovoljnog utjecaja na zdravlje ljudi bit će značajan ako razumno postoji mjerljiva mogućnost da će tvari, pripravci, organizmi ili mikroorganizmi izravno uneseni u, na ili pod zemljište prouzročiti izravno ili neizravno izlaganje ljudi onečišćujućim tvarima u mjeri koja je štetna za njihovo zdravlje, uzimajući u obzir trenutačnu ili odobrenu buduću uporabu zemljišta. |
| --- | --- |

223.

Slično tome, za potrebe mjera otklanjanja rizik od nepovoljnog utjecaja na zdravlje ljudi bit će značajan ako razumno postoji mjerljiva mogućnost da će tvari, pripravci, organizmi ili mikroorganizmi izravno uneseni u, na ili pod zemljište prouzročiti izravno ili neizravno izlaganje ljudi onečišćujućim tvarima u mjeri koja je štetna za njihovo zdravlje, uzimajući u obzir trenutačnu ili odobrenu buduću uporabu zemljišta.

| 224. | Za utvrđivanje značaja rizik ne mora nužno dovesti do stvarne štete. Stvarna šteta za zdravlje ljudi ne mora se dokazati da bi se primjenjivala definicija štete nanesene zemljištu, niti se treba dokazati da je rizik širenjem doveo do onečišćenja nekog drugog okolišnog medija, primjerice vode. Dakle, ako pojedinačni sustav za pročišćavanje otpadnih voda zbog neispravnog projektiranja, neodgovarajuće lokacije ili neispravnog rada predstavlja mjerljiv rizik od prolaska ljudskih patogena kroz tlo do već onečišćenog izvora pitke vode, definicija štete nanesene zemljištu primjenjivat će se bez potrebe za dokazivanjem da je neispravni sustav za pročišćavanje prouzročio stvarno onečišćenje bunara. |
| --- | --- |

224.

Za utvrđivanje značaja rizik ne mora nužno dovesti do stvarne štete. Stvarna šteta za zdravlje ljudi ne mora se dokazati da bi se primjenjivala definicija štete nanesene zemljištu, niti se treba dokazati da je rizik širenjem doveo do onečišćenja nekog drugog okolišnog medija, primjerice vode. Dakle, ako pojedinačni sustav za pročišćavanje otpadnih voda zbog neispravnog projektiranja, neodgovarajuće lokacije ili neispravnog rada predstavlja mjerljiv rizik od prolaska ljudskih patogena kroz tlo do već onečišćenog izvora pitke vode, definicija štete nanesene zemljištu primjenjivat će se bez potrebe za dokazivanjem da je neispravni sustav za pročišćavanje prouzročio stvarno onečišćenje bunara.

8.   ZAKLJUČCI

ZAKLJUČCI

| 225. | Ovim se Smjernicama skreće pozornost na niz nepovoljnih utjecaja obuhvaćenih definicijom štete u okolišu. Taj niz, u kombinaciji s nizom profesionalnih djelatnosti i uzročnika štete koji mogu biti povezani s nepovoljnim utjecajima, podrazumijeva da će nadležnim tijelima za procjenu značaja nepovoljnih utjecaja često biti potreban pristup stručnom znanju, među ostalim stručnoj prosudbi. U mjeri u kojoj se relevantno stručno znanje prenosi među različitim upravnim tijelima i centrima znanja (što je često slučaj) važna je učinkovita međuagencijska suradnja. |
| --- | --- |

225.

Ovim se Smjernicama skreće pozornost na niz nepovoljnih utjecaja obuhvaćenih definicijom štete u okolišu. Taj niz, u kombinaciji s nizom profesionalnih djelatnosti i uzročnika štete koji mogu biti povezani s nepovoljnim utjecajima, podrazumijeva da će nadležnim tijelima za procjenu značaja nepovoljnih utjecaja često biti potreban pristup stručnom znanju, među ostalim stručnoj prosudbi. U mjeri u kojoj se relevantno stručno znanje prenosi među različitim upravnim tijelima i centrima znanja (što je često slučaj) važna je učinkovita međuagencijska suradnja.

| 226. | Nadalje, u Smjernicama se naglašava opseg pravnih, tehničkih i znanstvenih razmatranja koja mogu biti važna kad nadležna tijela procjenjuju značaj nepovoljnih utjecaja ili na neki drugi način osiguravaju izvršavanje dužnosti radi sprečavanja nepovoljnih utjecaja, trenutačnog upravljanja uzročnicima štete ili poduzimanja mjera otklanjanja. Načini na koje nadležna tijela i dionici mogu svladati povezane prepreke uključuju odgovarajuće stručno osposobljavanje i razmjenu najbolje prakse. Kako bi pomogla državama članicama, Komisija je stavila na raspolaganje materijale za osposobljavanje koje će nastaviti preispitivati (https://ec.europa.eu/environment/legal/liability/eld_training.htm), među ostalim prateći razvoj sudske prakse Suda (https://curia.europa.eu/jcms/jcms/j_6/hr/). U istu svrhu Komisija podupire rad Mreže Europske unije za provedbu i izvršenje prava u području okoliša (IMPEL) u pogledu praktičnih aspekata provedbe Direktive (https://www.impel.eu/projects/financial-provision-what-works-when/). |
| --- | --- |

226.

Nadalje, u Smjernicama se naglašava opseg pravnih, tehničkih i znanstvenih razmatranja koja mogu biti važna kad nadležna tijela procjenjuju značaj nepovoljnih utjecaja ili na neki drugi način osiguravaju izvršavanje dužnosti radi sprečavanja nepovoljnih utjecaja, trenutačnog upravljanja uzročnicima štete ili poduzimanja mjera otklanjanja. Načini na koje nadležna tijela i dionici mogu svladati povezane prepreke uključuju odgovarajuće stručno osposobljavanje i razmjenu najbolje prakse. Kako bi pomogla državama članicama, Komisija je stavila na raspolaganje materijale za osposobljavanje koje će nastaviti preispitivati (https://ec.europa.eu/environment/legal/liability/eld_training.htm), među ostalim prateći razvoj sudske prakse Suda (https://curia.europa.eu/jcms/jcms/j_6/hr/). U istu svrhu Komisija podupire rad Mreže Europske unije za provedbu i izvršenje prava u području okoliša (IMPEL) u pogledu praktičnih aspekata provedbe Direktive (https://www.impel.eu/projects/financial-provision-what-works-when/).

---

(1)  SL L 143, 30.4.2004., str. 56.

1

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:02004L0035-20190626&qid=1568193390794&from=HR

(2)  Članak 1.

2

(3)  Direktiva je izmijenjena četiri puta: Direktivom 2006/21/EZ, SL L 102, 11.4.2006., str. 15., Direktivom 2009/31/EZ, SL L 140, 5.6.2009., str. 114., Direktivom 2013/30/EU, SL L 178, 28.6.2013., str. 66. i Uredbom (EU) 2019/1010, SL L 170, 25.6.2019., str. 115.

3

(4)  Izmjenom se u članku 18. stavku 3. Direktive umeće sljedeći tekst: „Do 31. prosinca 2020. Komisija izrađuje smjernice kojima se osigurava zajednički dogovor o pojmu‚ ‚šteta u okolišu’ kako je definiran u članku 2.”

4

(5)  Vidjeti članak 2.

5

(6)  Vidjeti posebno članke 5., 6. i 11. Direktive.

6

(7)  Članak 12. Direktive. To pravo obuhvaća „mjere sprečavanja” ako država članica pri prijenosu Direktive u svoje nacionalno pravo nije odlučila da želi iskoristiti mogućnost iz članka 12. stavka 5. da to pravo ne primijeni na slučajeve prijeteće opasnosti od štete.

7

(8)  Članak 15. stavci 1. i 2. Direktive.

8

(9)  Članak 14. Direktive.

9

(10)  Evaluacija Direktive o odgovornosti za okoliš u okviru programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT), SWD(2016) 121 final

10

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=SWD:2016:121:FIN

(11)  Evaluacija u okviru programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT), str. 60.

11

(12)  Common Understanding Document – ELD key terms and concepts (Dokument o zajedničkom dogovoru – ključni pojmovi i koncepti Direktive o odgovornosti za okoliš). Posebni ugovor br. 07.0203/2016/745366/SER/ENV.E4 https://circabc.europa.eu/ui/group/cafdbfbb-a3b9-42d8-b3c9-05e8f2c6a6fe/library/3112f0b5-0021-49ce-9dfc-9127a1e12a8b/details

12

Common Understanding Document – ELD key terms and concepts

(13)  SL L 103, 25.4.1979., str. 1.

13

(14)  SL L 20, 26.1.2010., str. 7.

14

(15)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

15

(16)  SL L 32, 22.12.2000., str. 1.

16

(17)  SL L 164, 25.6.2008., str. 19.

17

(18)  Vidjeti posebno članak 1. Direktive.

18

(19)  Vidjeti predmet C-129/16, Túrkevei Tejtermelő Kft i predmet C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein eV u kojima Sud izričito spominje načelo opreznosti: u točki 52. prvog i u točki 31. drugog predmeta.

19

Túrkevei Tejtermelő Kft

Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein eV

(20)  Članak 191. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

20

(21)  Posebno su relevantni instrumenti iz Priloga III. ili instrumenti koji su ih naslijedili nakon izmjene.

21

(22)  Definirano u članku 2. stavku 6. Direktive.

22

(23)  Definirano u članku 2. stavku 7. Direktive. Vidjeti i članak 3. stavak 1. Direktive.

23

(24)  Točka 76. presude.

24

(25)  Vidjeti članak 3. stavak 1. Direktive.

25

(26)  Vidjeti poglavlje 2.9. „Zakonodavstvo iz Priloga III.” Dokumenta o zajedničkom dogovoru, str. 41.–43.

26

(27)  Članak 3. stavak 1. točka (b) Direktive.

27

(28)  Vidjeti, po analogiji, predmet C-15/19, AMA, točka 54.

28

AMA,

(29)  Točke 190.–194.

29

(30)  Točka 52., odnosno točka 54.

30

(31)  Vidjeti predmet C-378/08, Raffinerie Mediterranee (ERG) SpA i dr. u kojemu je Sud utvrdio sljedeće: „Direktiva 2004/35 ne protivi se nacionalnom zakonodavstvu koje nadležnom tijelu koje djeluje u okviru te direktive omogućuje poslovanje pod pretpostavkom, i u slučajevima koji uključuju difuzno onečišćenje, da postoji uzročna veza između operatera i onečišćenja utvrđena na temelju činjenice da se postrojenja operatera nalaze u blizini onečišćenog područja. Međutim, u skladu s načelom‚ ‚onečišćivač plaća’, da bi se takva uzročna veza mogla pretpostaviti, predmetno tijelo mora imati uvjerljive dokaze kojima se može opravdati njegova pretpostavku, kao što je činjenica da se postrojenje operatera nalazi u blizini utvrđenog onečišćenja te da postoji veza između utvrđenih onečišćivača i tvari koje operater upotrebljava u vezi sa svojim djelatnostima”.

31

Raffinerie Mediterranee (ERG) SpA i dr.

(32)  Vidjeti, primjerice, članak 17.

32

(33)  Vidjeti članak 2. stavak 8. Direktive.

33

(34)  Točka 33.

34

(35)  Vidjeti uporabu izraza u članku 6. stavku 1. točki (a) Direktive.

35

(36)  Međutim, kad je riječ o šteti nanesenoj zemljištu, uzročnici štete ograničeni su na izravno ili neizravno unošenje tvari, pripravaka, organizama ili mikroorganizama u, na ili pod zemljište.

36

(37)  Vidjeti okolnosti iz predmeta C-529/15, Folk.

37

Folk

(38)  Vidjeti i točku 1. Priloga VI. Direktivi u kojoj se spominje „datum nastanka i/ili otkrivanja štete”.

38

(39)  Članak 5. stavak 1. Direktive.

39

(40)  Operateri se potiču i na poduzimanje mjera predostrožnosti, odnosno mjera s pomoću kojih se nastoji izbjeći mogućnost nastanka štete u okolišu. Takve mjere mogu uključivati provedbu procjena rizika ili uspostavu sustavâ za upravljanje rizikom i/ili primjenu tehnologija za smanjenje/ublažavanje rizika. Iako se one Direktivom o odgovornosti za okoliš izravno ne zahtijevaju, takve mjere mogu pomoći u izbjegavanju štetnih događaja te operaterima mogu olakšati dobivanje financijskog jamstva. Te mjere treba razlikovati od pravih „mjera sprečavanja” propisanih člankom 5. Direktive.

40

(41)  Članak 6. stavak 1. točka (a) Direktive.

41

(42)  Članak 6. stavak 1. točka (b) Direktive.

42

(43)  Članak 7. stavak 1. Direktive.

43

(44)  SL L 334, 17.12.2010., str. 17.

44

(45)  Članak 6. stavak 1. Direktive.

45

(46)  Članak 6. stavak 2. točka (a) Direktive.

46

(47)  Članak 5. stavci 2. i 3. Direktive.

47

(48)  Članak 11. stavak 2. druga rečenica Direktive.

48

(49)  Vidjeti članke 7. i 8. Direktive o industrijskim emisijama.

49

(50)  SL L 197, 24.7.2012., str. 1.

50

(51)  Članak 17. Direktive.

51

(52)  Članak 38. stavak 2. Direktive 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ, SL L 178, 28.6.2013., str. 66.

52

(53)  Vidjeti i predmet C-378/08, ERG.

53

ERG.

(54)  Članak 4. Direktive.

54

(55)  Članak 8. stavak 3. Direktive.

55

(56)  Članak 8. stavak 4. točka (a) Direktive, često se naziva „obrana na temelju dozvole”.

56

(57)  Članak 8. stavak 4. točka (b) Direktive, često se naziva „obrana na temelju rizika od naknadnog razvoja” ili „obrana na temelju aktualnog stupnja razvoja”.

57

(58)  Sud je u točki 34. utvrdio da se Direktiva „treba tumačiti na način da joj se protivi odredba nacionalnog prava prema kojoj se šteta koja ima značajne nepovoljne utjecaje na ekološko, kemijsko ili količinsko stanje ili ekološki potencijal dotičnih voda automatski i općenito isključuje iz pojma ‚šteta u okolišu’ samo zato što je pokrivena odobrenjem izdanim na temelju tog prava”.

58

(59)  Članak 16. Direktive. Vidjeti, na primjer, predmet C-129/16.

59

(60)  Određeno u skladu s člankom 11. stavkom 1. Direktive.

60

(61)  Članak 11. stavak 2. Direktive.

61

(62)  Ibid.

62

Ibid

(63)  Članak 7. stavak 2. i članak 11. stavak 2. Direktive.

63

(64)  Vidjeti točke 47.–57. i točku 66.

64

(65)  Vidjeti, na primjer, članak 5. stavke 3. i 4. te članak 6. stavke 2 i 3. Direktive.

65

(66)  Članak 12. stavak 1. Direktive.

66

(67)  Članak 12. stavak 2. Direktive.

67

(68)  Vidjeti članak 23. Direktive o industrijskim emisijama.

68

(69)  Na primjer, u svim državama članicama ornitološke nevladine organizacije imaju važnu ulogu u prikupljanju i objedinjavanju evidencije o rasprostranjenosti ptica. Priznatu znanstvenu vrijednost tih informacija prepoznao je Sud Europske unije, vidjeti predmet C-3/96, Komisija/Nizozemska, točke 68.–70.

69

Komisija/Nizozemska

(70)  SL L 328, 6.12.2008., str. 91.

70

(71)  Vidjeti članak 3. Direktive 2008/99/EZ.

71

(72)  Na primjer, u uvodnoj izjavi 11. Direktive o kaznenim djelima protiv okoliša navodi se da ona ne utječe na druge sustave odgovornosti za štetu u okolišu u okviru prava [Zajednice] ili nacionalnog prava.

72

(73)  Vidjeti članak 8.

73

(74)  Ponovno vidjeti članak 8.

74

(75)  Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ, SL L 102, 11.4.2006., str. 15.–34.

75

(76)  Vidjeti t. 96. te presude.

76

(77)  Vidjeti t. 99. te presude.

77

(78)  Vidjeti točke 40.–46. Vidjeti i uvodnu izjavu 4. Direktive.

78

(79)  Tekst koji se ovdje navodi pročišćena je verzija koja odražava dodavanje morskih voda nakon izvornog donošenja Direktive.

79

(80)  Umetnuto Direktivom 2013/30/EU, SL L 178, 28.6.2013., str. 66.

80

(81)  Članak 6. stavak 3. Direktive o staništima.

81

(82)  SL L 26, 28.1.2012., str. 1.

82

(83)  U predmetu Folk postavljeno je pitanje hoće li rad hidroelektrane dovesti do nastanka odgovornosti iz Direktive.

83

Folk

(84)  Članci 5. i 6. Direktive.

84

(85)  Članak 11. stavak 2. druga rečenica Direktive.

85

(86)  Vidjeti posebno odredbe članka 12. stavaka 3. i 4. Direktive.

86

(87)  Članak 15. Direktive.

87

(88)  Preciznije u svrhu dopunskog i kompenzacijskog otklanjanja: stanje koje bi se održalo da nije došlo do štete u okolišu, uzimajući pritom u obzir privremeni povoljni ili nepovoljni razvoj događaja s obzirom na oštećene resurse, procijenjeno na temelju najboljih raspoloživih podataka o postojećim trendovima u vrijeme nastanka štete.

88

(89)  Vidjeti točke 52.–54.

89

(90)  Povremena jezera su jezera koja nestaju, a nalazimo ih u vapnenačkim područjima Irske. Obično se pune vodom tijekom jeseni, a presušuju tijekom ljetnih mjeseci. U skladu s Direktivom o staništima ubrajaju se u prioritetni stanišni tip.

90

(91)  Potrebno je razlikovati procjenu značaja štete ili prijeteće opasnosti od štete od neobavezne procjene rizika djelatnosti čija se provedba operateru može savjetovati u sklopu mjera predostrožnosti kako bi se maksimalno smanjio rizik od štetnog događaja za koji taj operater može postati odgovoran.

91

(92)  U nekim je situacijama vrlo teško procijeniti značaj štete u okolišu i, osobito, prijeteću opasnost koju ona predstavlja. Razlozi za to mogu biti različiti, na primjer, u hitnom slučaju mogu nedostajati informacije. U tim situacijama načelo opreznosti može imati ključnu ulogu jer se njime opravdava intervencija na temelju razumnog uvjerenja. Omogućit će provedbu potrebnih mjera sprečavanja i pokretanje odgovarajućeg upravnog postupka.

92

(93)  Što je duže potrebno da se započne s primarnim otklanjanjem, to će potreba za kompenzacijskim otklanjanjem biti veća.

93

(94)  Vidjeti predmet C-411/17, točke 175. i 176.

94

(95)  Točka 34.

95

(96)  Vidjeti posebno članak 4. Direktive.

96

(97)  Vidjeti članak 8. stavke 3. i 4. Direktive.

97

(98)  Vidjeti posebno članak 8. stavak 2. ili točku 1.3.3. podtočku (b) Priloga II. Direktivi.

98

(99)  Vidjeti članak 191. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

99

(100)  To je u skladu s obrazloženjem Suda u predmetu C-127/02, Waddenzee. U tom je predmetu Sud utvrdio strogo ispitivanje za procjenu planova ili projekata u svrhe iz članka 6. stavka 3. Direktive o staništima. Smatrao je da tijelo može dopustiti provedbu plana ili projekta samo ako je utvrđeno da ona neće nepovoljno utjecati na integritet područja, dodajući da je „[t]o slučaj u kojem nema nikakve znanstvene sumnje u nepostojanje takvih utjecaja”. Vremenski pritisak da se poduzmu mjere sprečavanja i da se trenutačno upravlja uzročnicima štete u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš važna je razlikovna okolnost i znači da operater ili nadležno tijelo na raspolaganju mogu imati ograničene informacije. Međutim, načelo opreznosti znači da bi svaka dvojba trebala rezultirati provedbom mjera sprečavanja i trenutačnim upravljanjem uzročnicima štete umjesto nedjelovanjem.

100

Waddenzee

(101)  To bi odgovaralo pojmu dopunskog otklanjanja.

101

(102)  To bi odgovaralo pojmu primarnog otklanjanja.

102

(103)  Funkcije se pojavljuju u definicijama primarnog, dopunskog i kompenzacijskog otklanjanja.

103

(104)  To bi odgovaralo pojmu kompenzacijskog otklanjanja.

104

(105)  Belgija, Cipar, Češka Republika, Estonija, Grčka, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Poljska, Portugal, Slovenija, Španjolska, Švedska.

105

(106)  Popis vrsta ptica obuhvaćenih člankom 1. Direktive o pticama, tj. vrste divljih ptica koje prirodno obitavaju na europskom državnom području država članica na koje se primjenjuje Ugovor dostupan je na poveznici: https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/eu_species/index_en.htm; vidjeti i dokument Checklist for bird species (Kontrolni popis vrsta ptica) (zadnje ažuriranje: 5.7.2018.) dostupan na http://cdr.eionet.europa.eu/help/birds_art12

106

Checklist for bird species

(107)  Vidjeti Prilog II. dokumentu sa smjernicama o zaštiti vrsta u skladu s Direktivom o staništima koji je dostupan na poveznici: https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/guidance/pdf/guidance_en.pdf

107

(108)  Informacije o tipičnim vrstama potražite na stranici 74. dokumenta Reporting under Article 17 of the Habitats Directive – Explanatory Notes and Guidelines for the period 2013–2018 (Izvješćivanje u skladu s člankom 17. Direktive o staništima – napomene s objašnjenjima i smjernice za razdoblje 2013.–2018.) pod naslovom Reporting guidelines Article 17 (pdf) Addendum (Smjernice za izvješćivanje u skladu s člankom 17. (pdf), Dopuna) (zadnje ažuriranje: 5.7.2018.) na poveznici http://cdr.eionet.europa.eu/help/habitats_art17

108

Reporting under Article 17 of the Habitats Directive – Explanatory Notes and Guidelines for the period 2013–2018

Reporting guidelines Article 17

Addendum

(109)  Vidjeti str. 164. dokumenta Reporting under Article 17 of the Habitats Directive – Explanatory Notes and Guidelines for the period 2013–2018 (Izvješćivanje u skladu s člankom 17. Direktive o staništima – napomene s objašnjenjima i smjernice za razdoblje 2013.–2018.) pod naslovom Reporting guidelines Article 17 (pdf) Addendum (Smjernice za izvješćivanje u skladu s člankom 17. (pdf), Dopuna) (zadnje ažuriranje: 5.7.2018.) na poveznici http://cdr.eionet.europa.eu/help/habitats_art17.

109

Reporting under Article 17 of the Habitats Directive – Explanatory Notes and Guidelines for the period 2013–2018

Reporting guidelines Article 17 (pdf) Addendum

(110)  Vidjeti https://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf.

110

(111)  Objedinjene karte za EU dostupne su za preuzimanje na stranicama pružatelja usluge dostave podataka EEA-e

111

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/article-12-database-birds-directive-2009-147-ec-1

(112)  Vidjeti str. 121. dokumenta Reporting under Article 17 of the Habitats Directive – Explanatory Notes and Guidelines for the period 2013–2018 (Izvješćivanje u skladu s člankom 17. Direktive o staništima – napomene s objašnjenjima i smjernice za razdoblje 2013.–2018.), Reporting guidelines Article 17 (pdf) (zadnje ažuriranje: 5.7.2018.), dostupno putem poveznice http://cdr.eionet.europa.eu/help/habitats_art17

112

Reporting under Article 17 of the Habitats Directive – Explanatory Notes and Guidelines for the period 2013–2018

(113)  https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/guidance/pdf/guidance_en.pdf, revizija u tijeku.

113

(114)  Vidjeti članak 2. stavak 3. točku (c) Direktive o odgovornosti za okoliš.

114

(115)  Vidjeti dokument Guidelines for the establishment of the Natura 2000 network in the marine environment, Application of the Habitats and Birds Directive (Smjernice za uspostavu mreže Natura 2000 u morskom okruženju, primjena direktiva o staništima i pticama), str. 18.–25.

115

Guidelines for the establishment of the Natura 2000 network in the marine environment, Application of the Habitats and Birds Directive

(116)  Članak 1. točke (e) i (i) Direktive o staništima.

116

(117)  Vidjeti na str. 11. prethodno navedenih smjernica o zaštiti vrsta.

117

(118)  Vidjeti, na primjer, rezultate koje je objavila Europska agencija za okoliš na poveznici https://www.eea.europa.eu/themes/biodiversity/state-of-nature-in-the-eu/state-of-nature-2020

118

(119)  Vidjeti članak 2. stavak 2. Direktive o staništima.

119

(120)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:32011D0484&from=EN. Vidjeti i Environmental Liability Directive Biodiversity Damage Register: (Registar štete prouzročene bioraznolikosti u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš): stranicu Baseline Info Source Europe na kojoj se nalazi preglednik mreže Natura 2000 (u retku 5): https://natura2000.eea.europa.eu/.

120

Environmental Liability Directive Biodiversity Damage Register:

Baseline Info Source Europe

(121)  Vidjeti točke 51.–52. presude.

121

(122)  Vidjeti točku 15. presude.

122

(123)  Direktiva o odgovornosti za okoliš: Training Handbook and Accompanying Slides (Priručnik za obuku i pripadajući dijapozitivi). Europska komisija/Eftec/Stratus Consulting, veljača 2013., str. 69.

123

Training Handbook and Accompanying Slides

(124)  https://ec.europa.eu/environment/legal/liability/

124

(125)  Biodiversity baseline condition (Početno stanje bioraznolikosti)

125

(126)  Vidjeti posebno točku 26. presude.

126

(127)  Vidjeti točku 11. presude.

127

(128)  Profesionalne djelatnosti iz Priloga III. Direktivi o odgovornosti za okoliš obuhvaćaju djelatnosti koje uključuju genetski modificirane organizme kako su definirani u Direktivi 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ.

128

(129)  Točka 36.

129

(130)  Vidjeti točke 44.–45.

130

(131)  Vidjeti točku 49.

131

(132)  Vidjeti točku 52.

132

(133)  Vidjeti točku 55.

133

(134)  To proizlazi iz upućivanja u točki 54. presude na mjere gospodarenja koje su podrobno utvrđene u članku 6. i člancima 12.–16. Direktive o staništima te člancima 3.–9. Direktive o pticama.

134

(135)  Vidjeti točke 44.–45.

135

(136)  To je ujedno u skladu s člankom 8. stavkom 4. točkom (a) Direktive o odgovornosti za okoliš, kojim se državama članicama omogućuje da dopuste operateru da ne snosi trošak mjera otklanjanja, ali samo ako su ispunjeni određeni uvjeti. To uključuje potpunu usklađenost s uvjetima odobrenja.

136

(137)  U predmetu C-477/19, IE/Magistrat der Stadt Wien, u točkama 11. i 12. prikazano je kako bi takve okolnosti mogle nastati. Građevinski radovi, koje je Sud opisao kao „štetne mjere”, nepovoljno su utjecali na lokalitet za razmnožavanje i odmor zaštićene vrste, europskog hrčka, bez prethodnog odobrenja.

137

IE/Magistrat der Stadt Wien,

(138)  Članak 1. Okvirne direktive o vodama.

138

(139)  Vidjeti u tom smislu i Smjernice utvrđene Zajedničkom provedbenom strategijom u okviru Okvirne direktive o vodama, posebno smjernice br. 2.

139

(140)  Instrumenti navedeni u Prilogu IX. Okvirnoj direktivi o vodama 2012. stavljeni su izvan snage Direktivom o standardima kvalitete okoliša, koja je navedena u bilješci 143. Standardi kvalitete okoliša iz tih instrumenata zamijenjeni su standardima iz Direktive o standardima kvalitete okoliša.

140

(141)  Koncentracije onečišćujućih tvari ne pokazuju efekte prodora slane vode ili drugih prodora, ne prelaze granice standarda kvalitete primjenjivih na temelju drugih propisa Zajednice u skladu s člankom 17. niti su takve da bi mogle spriječiti postizanje ekoloških ciljeva iz članka 4. za pridružene površinske vode, ili znatno smanjenje ekološke ili kemijske kvalitete tih voda, kao ni veće štete za obalne ekosustave koji izravno ovise o dotičnim podzemnim vodama.

141

(142)  https://circabc.europa.eu/sd/a/655e3e31-3b5d-4053-be19-15bd22b15ba9/Guidance%20No%202%20-%20Identification%20of%20water%20bodies.pdf

142

(143)  SL L 348, 24.12.2008., str. 84.

143

(144)  Direktivom 2013/39/EZ, SL L 226, 24.8.2013., str. 1.

144

(145)  Vidjeti Prilog I. Direktivi o standardima kvalitete okoliša.

145

(146)  Vidjeti točku 2.3. Priloga V. Okvirnoj direktivi o vodama.

146

(147)  SL L 372, 27.12.2006., str. 19.

147

(148)  Vidjeti Prilog I. Direktivi o podzemnim vodama.

148

(149)  Vidjeti točku 6. Priloga III. Direktivi o odgovornosti za okoliš.

149

(150)  Vidjeti točku 5. Priloga III. Direktivi o odgovornosti za okoliš.

150

(151)  Vidjeti članak 6. Okvirne direktive o vodama.

151

(152)  Vidjeti točke 115. i 116.

152

(153)  Vidjeti točku 1.2.1. Priloga V. Okvirnoj direktivi o vodama.

153

(154)  Vidjeti točku 2.1.2. Priloga V. Okvirnoj direktivi o vodama.

154

(155)  Vidjeti članak 4. stavak 2. točku (c) podtočke ii. i iii. u vezi s točkom 4. Priloga III. Direktivi o podzemnim vodama.

155

(156)  Članak 4. stavak 1. Okvirne direktive o vodama odnosi se na tri kategorije ciljeva. Članak 4. stavak 1. točka (a) odnosi se na ciljeve za površinske vode, članak 4. stavak 1. točka (b) odnosi se na ciljeve za podzemne vode, a članak 4. stavak 1. točka (c) odnosi se na zaštićena područja. Ciljevi Okvirne direktive o vodama uključuju sprečavanje pogoršanja stanja površinskih i podzemnih voda te postizanje njihova dobrog stanja i osiguravanje usklađenosti sa zakonodavstvom Unije u pogledu zaštićenih područja (kad su vodna tijela relevantna za njih). U Okvirnoj direktivi o vodama stanje se definira upućivanjem na elemente kvalitete površinskih i podzemnih voda. Ciljevi iz članka 4. stavka 1. točke (c) ne odražavaju se u definiciji stanja površinskih voda: nijedan element ne upućuje na tu odredbu. Suprotno tomu, ciljevi iz članka 4. stavka 1. točke (c) navedeni su u definiciji kemijskog [i količinskog] stanja podzemnih voda. Konkretno, kemijsko stanje odnosi se na usklađenost sa standardima Unije i nacionalnim standardima za kemikalije te na osiguravanje da onečišćenje ne ometa postizanje [svih] ciljeva Okvirne direktive o vodama za povezane površinske vode. Ciljevi iz članka 4. stavka 1. točke (c) koji se odnose na zaštićena područja stoga su obuhvaćeni kemijskim stanjem podzemnih voda. Dakle, iako Direktivom o podzemnim vodama nisu izravno obuhvaćene mikrobiološke onečišćujuće tvari u podzemnim vodama (ne postoje standardi Unije ni nacionalni standardi koji se na njih odnose), mikrobiološko onečišćenje bit će obuhvaćeno ako otežava postizanje ciljeva iz članka 4. stavka 1. točke (c). U tom će kontekstu biti relevantna zaštićena područja za pitku vodu. Mogu biti relevantna i zaštićena područja za kupanje.

156

te

(157)  To je u skladu s pristupom koji je Sud zauzeo u pogledu same Okvirne direktive o vodama, vidjeti predmet C-461/13.

157

(158)  Točka 1.1.3 Priloga II.

158

(159)  Vidjeti točke 69.–70.

159

(160)  Vidjeti i točku 151., zadnju alineju.

160

(161)  Vidjeti točke 44.–45.

161

(162)  Vidjeti članak 4. stavak 7. točku (a) Okvirne direktive o vodama.

162

(163)  Prethodno navedeni predmet C-461/13, Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland eV/Bundesrepublik Deutschland također je relevantan za razumijevanje članka 4. stavka 7. Okvirne direktive o vodama.

163

Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland eV/Bundesrepublik Deutschland

(164)  Prethodno zakonodavstvo Zajednice.

164

(165)  Te su djelatnosti, kao što je prethodno navedeno, obično sve odobrene djelatnosti.

165

(166)  Zamijenjena Direktivom o industrijskim emisijama.

166

(167)  Spojene i zamijenjene Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

167

(168)  Vidjeti predmet C-494/01, Komisija/Irska, točku 84. za primjer štetnog odlagališta na obali.

168

Komisija/Irska,

(169)  Zamijenjena Uredbom (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

169

(170)  SL L 178, 28.6.2013., str. 66.

170

(171)  Zamijenjena Direktivom 2002/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2002. o uspostavi sustava nadzora plovidbe i informacijskog sustava Zajednice i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 93/75/EEZ (SL L 208, 5.8.2002., str. 10.).

171

(172)  Zamijenjena Uredbom (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada (SL L 190, 12.7.2006., str. 1.).

172

(173)  Direktiva Komisije 2017/845/EU o izmjeni Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. u pogledu okvirnog popisa elemenata koje treba uzeti u obzir pri pripremi pomorskih strategija (SL L 125, 18.5.2017., str. 27.).

173

(174)  To su sljedeće konvencije: Međunarodna konvencija o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja uljem iz 1992., Međunarodna konvencija o osnivanju Međunarodnog fonda za naknadu štete zbog onečišćenja uljem iz 1992., Međunarodna konvencija o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja pogonskim uljem iz 2001. i Međunarodna konvencija o odgovornosti i naknadi za štetu u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem iz 1996./2010. (još nije na snazi).

174

(175)  Konvencija o ograničenju odgovornosti za pomorske tražbine (LLMC) iz 1976. i Strazburška konvencija o ograničenju odgovornosti brodara u unutarnjoj plovidbi (CLNI) iz 1988.

175

(176)  Baltičko more, Sjeveroistočni Atlantski ocean, Sredozemno more, Crno more.

176

(177)  U Sjevernoistočnom Atlantskom oceanu: šire Sjeverno more uključujući Kattegat i Engleski kanal (La Manche), Keltsko more, Biskajski zaljev i iberijska obala, u Atlantskom oceanu makaronezijska biogeografska regija, koju čine vode oko Azorskih otoka, Madeire i Kanarskih otoka.

177

U Sredozemnom moru: zapadno Sredozemno more, Jadransko more, Jonsko more i središnje Sredozemno more, Egejsko more – Levantsko more.

(178)  Odluka Komisije (EU) 2017/848 od 17. svibnja 2017. o utvrđivanju kriterija i metodoloških standarda za dobro stanje okoliša morskih voda, kao i specifikacija i standardiziranih metoda za praćenje i procjenu te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/477/EU (SL L 125, 18.5.2017., str. 43.).

178

(179)  Odlukom se propisuje, za svaki deskriptor, način na koji se za svako područje, stanište ili populaciju izražava mjera u kojoj se postiglo dobro stanje okoliša. Vidjeti metodološke standarde utvrđene u Prilogu toj odluci.

179

(180)  Definirani su u članku 2. stavku 4. Odluke (EU) 2017/848 kao „sastavni elementi ekosustava, osobito njegovi biološki elementi (vrste, staništa i njihove zajednice) ili aspekti pritisaka na morski okoliš (biološki, fizički, tvari, otpaci i energija), koji se procjenjuju u okviru svakog kriterija”.

180

(181)  Pojam „granična vrijednost” definiran je u članku 2. stavku 5. Odluke (EU) 2017/848 kao „vrijednost ili raspon vrijednosti koji omogućuje procjenu postignute razine kvalitete za određeni kriterij, čime se lakše procjenjuje u kojoj se mjeri postiže dobro stanje okoliša”.

181

(182)  Vidjeti članak 4. Odluke (EU) 2017/848. Granične vrijednosti treba izraditi na razini Unije, regije ili podregije. Zasad još nisu utvrđene za sve kriterije, ali su u fazi izrade. Primjer bi bio broj određenih stavki otpada po četvornom metru. Kad je riječ o onečišćujućim tvarima, granična je vrijednost standard kvalitete okoliša utvrđen Okvirnom direktivom o vodama, u mjeri u kojoj se primjenjuje.

182

(183)  Člankom 4. stavkom 1. točkom (c) Odluke (EU) 2017/848 propisano je da granične vrijednosti, prema potrebi, predstavljaju razinu kvalitete koja odražava važnost štetnog utjecaja za kriterij i trebale bi se utvrditi u odnosu na referentno stanje. U uvodnoj izjavi 13. u tom se pogledu, među ostalim, navodi sljedeće: „Ako je to primjereno, granične vrijednosti trebale bi predstavljati razinu kvalitete koja odražava važnost štetnog utjecaja za kriterij i trebale bi se utvrditi u odnosu na referentno stanje.” Treba napomenuti da se pojam „štetni utjecaj” upotrebljava u Odluci (EU) 2017/848 bez upućivanja na pojam „značajni nepovoljni utjecaji” u okviru definicije pojma „šteta nanesena vodama”.

183

(184)  Vidjeti uvodne izjave 14. i 15. Odluke (EU) 2017/848. Napominje se da se, u skladu s člankom 1. stavkom 3. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, ukupni pritisak ljudskih djelatnosti treba zadržati na razinama koje su u skladu s postizanjem dobrog stanja okoliša, čime se osigurava da se ne ugrozi sposobnost odgovora morskih ekosustava na promjene koje uzrokuje čovjek i da to može značiti da se, prema potrebi, granične vrijednosti za određene pritiske i njihov utjecaj na okoliš ne moraju nužno postići u svim područjima morskih voda država članica, uz uvjet da se time ne ugrozi postizanje ciljeva Okvirne direktive o pomorskoj strategiji te da se istodobno omogući održiva uporaba morskih dobara i usluga.

184

(185)  Oni su navedeni u Prilogu III. Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji.

185

(186)  Međusobni odnosi različitih aspekata utvrđivanja dobrog stanja okoliša objašnjeni su u radnom dokumentu službi Komisije. Vidjeti SWD(2020) 62, Prateći dokument za Okvirnu direktivu o pomorskoj strategiji o utvrđivanju dobrog stanja okoliša i njegove povezanosti s procjenama i postavljanjem okolišnih ciljeva.

186

(187)  Vidjeti i članak 8. stavak 1. točku (b) podtočku ii. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji

187

(188)  Vidjeti točku 7. podtočku (a) Priloga III. i točku 8. Priloga III.

188

(189)  Na primjer: člankom 7. Direktive o industrijskim emisijama operatere se obvezuje da obavijeste nadležna tijela o nezgodama i nesrećama te da poduzmu preventivne mjere, člankom 8. iste direktive operatere se obvezuje da obavijeste tijela o neispunjavanju obveza i poduzmu preventivne mjere te da istodobno osiguraju mogući prekid rada.

189

(190)  Članak 22. Direktive o industrijskim emisijama. Komisija je pripremila smjernice za izradu temeljnog izvješća. Vidjeti Smjernice Europske komisije koje se odnose na temeljna izvješća u skladu s člankom 22. stavkom 2. Direktive 2010/75/EU o industrijskim emisijama, 2014/C 136/03.

190

(191)  Članak 6. stavak 1. točka (b) Direktive.

191

(192)  Direktiva Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju SL L 330, 5.12.1998., str. 32..

192

(193)  UNEP/MC/COP.3/8/Rev.1

193

(194)  Procjena rizika može služiti kao pomoć pri definiranju ciljeva otklanjanja štete ili upravljanja područjem, primjerice:

194

| (a) | radi postizanja najvećih prihvatljivih ograničenja koja su utvrđena nacionalnim ili lokalnim zakonodavstvom ili koja su odredila relevantna tijela; ili |
| --- | --- |

(a)

radi postizanja najvećih prihvatljivih ograničenja koja su utvrđena nacionalnim ili lokalnim zakonodavstvom ili koja su odredila relevantna tijela; ili

| (b) | radi postizanja specifičnih ograničenja na temelju rizika utvrđenih za područje na temelju procjene. Kako bi se poduprlo opravdano donošenje odluka na temelju rizika i održivo upravljanje rizicima, primarni alat za utvrđivanje potrebe za mjerama upravljanja rizicima može biti procjena specifična za područje koja se temelji na dobro definiranom konceptualnom modelu lokacije (odnosno vezi izvor – put kretanja – primatelj) i u okviru koje se u obzir uzimaju lokalni uvjeti na području i temeljne vrijednosti. |
| --- | --- |

(b)

radi postizanja specifičnih ograničenja na temelju rizika utvrđenih za područje na temelju procjene. Kako bi se poduprlo opravdano donošenje odluka na temelju rizika i održivo upravljanje rizicima, primarni alat za utvrđivanje potrebe za mjerama upravljanja rizicima može biti procjena specifična za područje koja se temelji na dobro definiranom konceptualnom modelu lokacije (odnosno vezi izvor – put kretanja – primatelj) i u okviru koje se u obzir uzimaju lokalni uvjeti na području i temeljne vrijednosti.

Procjena rizika u načelu se provodi u četirima jasno definiranim fazama s posebnim ciljevima kako bi se utvrdili odnosi između opasnosti, doze i rizika te kako bi se izmjerio opseg izloženosti radi utvrđivanja razine rizika i procjene utjecaja na izložene receptore:

| (a) | utvrđivanje i karakterizacija opsega (npr. opseg onečišćenja, blizina ljudskih populacija, dubina podzemnih voda, blizina površinskih voda ili osjetljiva staništa): procjena rizika može biti usmjerena na utjecaje onečišćujućih tvari na zdravlje ljudi, kopnene životinje i vodenu biotu. Prioritet će često biti zdravlje ljudi. Opseg procjene rizika utvrđuje se na temelju potreba određenog područja; |
| --- | --- |

(a)

utvrđivanje i karakterizacija opsega (npr. opseg onečišćenja, blizina ljudskih populacija, dubina podzemnih voda, blizina površinskih voda ili osjetljiva staništa): procjena rizika može biti usmjerena na utjecaje onečišćujućih tvari na zdravlje ljudi, kopnene životinje i vodenu biotu. Prioritet će često biti zdravlje ljudi. Opseg procjene rizika utvrđuje se na temelju potreba određenog područja;

| (b) | analiza razine opasnosti i toksičnosti: opasnosti nekih onečišćujućih tvari dobro su poznate i o njihovim su utjecajima dostupne opsežne znanstvene informacije; |
| --- | --- |

(b)

analiza razine opasnosti i toksičnosti: opasnosti nekih onečišćujućih tvari dobro su poznate i o njihovim su utjecajima dostupne opsežne znanstvene informacije;

| (c) | analiza izloženosti: cilj je procijeniti stopu kontakta između utvrđenih onečišćujućih tvari i ljudi ili okoliša. Analiza se temelji na opisu stvarnih i mogućih scenarija izlaganja te karakterizaciji naravi i opsega onečišćenja. To može uključivati mjerenja izloženosti kao što su ispitivanja zaliha vode, lokalno uzgojene hrane, morskih plodova te ljudske kose i urina. Mjerenjima razina onečišćujućih tvari u sedimentima, ribama i ostaloj bioti mogu se utvrditi mogući ekološki utjecaji; |
| --- | --- |

(c)

analiza izloženosti: cilj je procijeniti stopu kontakta između utvrđenih onečišćujućih tvari i ljudi ili okoliša. Analiza se temelji na opisu stvarnih i mogućih scenarija izlaganja te karakterizaciji naravi i opsega onečišćenja. To može uključivati mjerenja izloženosti kao što su ispitivanja zaliha vode, lokalno uzgojene hrane, morskih plodova te ljudske kose i urina. Mjerenjima razina onečišćujućih tvari u sedimentima, ribama i ostaloj bioti mogu se utvrditi mogući ekološki utjecaji;

| (d) | analiza rizika: rezultati prethodnih faza kombiniraju se kako bi se objektivno procijenila vjerojatnost nepovoljnih utjecaja na zaštićene elemente u posebnim uvjetima područja. |
| --- | --- |

(d)

analiza rizika: rezultati prethodnih faza kombiniraju se kako bi se objektivno procijenila vjerojatnost nepovoljnih utjecaja na zaštićene elemente u posebnim uvjetima područja.

Nakon procjene onečišćenog područja donose se odluke o najprikladnijem načinu upravljanja rizicima na tom području. Takve se odluke mogu donositi na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini ili ih u određenim okolnostima mogu donijeti vlasnici zemljišta ili drugi subjekti. Cilj upravljanja rizicima trebao bi se dogovoriti prije poduzimanja mjera i trebao bi biti u skladu s ciljem zaštite zdravlja ljudi i okoliša od antropogenih emisija i ispuštanja onečišćujućih tvari. Zahtjevi za upravljanje onečišćenim područjima mogu se utvrditi nacionalnim ili lokalnim zakonodavstvom i politikama.

(195)  Vidjeti, na primjer, model S-Risk koji se upotrebljava u Flandriji: www.s-risk.be

195

(196)  ZIC (2007.). Derivation methods of soil screening values in Europe.
  A review and evaluation of national procedures towards harmonization (Metode izvođenja vrijednosti za provjeru tla u Europi. Pregled i evaluacija nacionalnih postupaka za usklađivanje): https://esdac.jrc.ec.europa.eu/ESDB_Archive/eusoils_docs/other/EUR22805.pdf

196

Derivation methods of soil screening values in Europe.

A review and evaluation of national procedures towards harmonization

---

PRILOG

Popis odluka Suda na koje se upućuje u Smjernicama

Predmet C-157/89, Komisija/Italija, EU:C:1990:385

Predmet C-3/96, Komisija/Nizozemska, EU:C:1998:238

Predmet C-392/96, Komisija/Irska, EU:C:1999:431

Predmet C-374/98, Komisija/Francuska, EU:C:2000:670

Predmet C-494/01, Komisija/Irska, EU:C:2005:250

Predmet C-209/02, Komisija/Austrija, EU:C:2004:61

Predmet C-378/08, Raffinerie Mediterranee (ERG) SpA i dr., EU:C:2010:126

Predmet C-258/11, Sweetman, EU:C:2013:220

Predmet C-461/13, Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland eV/Bundesrepublik Deutschland, EU:C:2015:433

Predmet C-534/13, Fipa Group i dr., EU:C:2015:140

Predmet C-104/15, Komisija/Rumunjska, EU:C:2016:581

Predmet C-529/15, Folk, EU:C:2017:419

Predmet C-129/16, Túrkevei Tejtermelö Kft, EU:C:2017:547

Predmet C-411/17, Inter-environnement Wallonie, EU:C:2019:622

Predmet C-535/18, IL i dr./Land Nordrhein-Westfalen, EU:C:2020:391

Predmet C-15/19, AMA, EU:C:2020:371

Predmet C-297/19, Naturschutzbund Deutschland – Landesverband Schleswig-Holstein eV, EU:C:2020:533

Predmet C-477/19, IE/Magistrat der Stadt Wien, EU:C:2021:517

---

| 7.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 118/50

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9744 — Mastercard/Nets)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 118/02)

Dana 17. kolovoza 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b), u vezi s člankom 6. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9744. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9744. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 118/51

---

Kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja (1):

0,00 % na dan 1. travnja 2021.

Tečajna lista eura (2)

6. travnja 2021.

(2021/C 118/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1812 |
| JPY | japanski jen | 130,27 |
| DKK | danska kruna | 7,4379 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85358 |
| SEK | švedska kruna | 10,2610 |
| CHF | švicarski franak | 1,1070 |
| ISK | islandska kruna | 149,50 |
| NOK | norveška kruna | 10,0768 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,051 |
| HUF | mađarska forinta | 360,31 |
| PLN | poljski zlot | 4,5914 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9175 |
| TRY | turska lira | 9,6281 |
| AUD | australski dolar | 1,5482 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4840 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1860 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6814 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5840 |
| KRW | južnokorejski von | 1 323,16 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,1399 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7390 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5700 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 133,31 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8801 |
| PHP | filipinski pezo | 57,424 |
| RUB | ruski rubalj | 90,5074 |
| THB | tajlandski baht | 37,054 |
| BRL | brazilski real | 6,6644 |
| MXN | meksički pezo | 23,9395 |
| INR | indijska rupija | 86,7000 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1812

JPY

japanski jen

130,27

DKK

danska kruna

7,4379

GBP

funta sterlinga

0,85358

SEK

švedska kruna

10,2610

CHF

švicarski franak

1,1070

ISK

islandska kruna

149,50

NOK

norveška kruna

10,0768

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,051

HUF

mađarska forinta

360,31

PLN

poljski zlot

4,5914

RON

rumunjski novi leu

4,9175

TRY

turska lira

9,6281

AUD

australski dolar

1,5482

CAD

kanadski dolar

1,4840

HKD

hongkonški dolar

9,1860

NZD

novozelandski dolar

1,6814

SGD

singapurski dolar

1,5840

KRW

južnokorejski von

1 323,16

ZAR

južnoafrički rand

17,1399

CNY

kineski renminbi-juan

7,7390

HRK

hrvatska kuna

7,5700

IDR

indonezijska rupija

17 133,31

MYR

malezijski ringit

4,8801

PHP

filipinski pezo

57,424

RUB

ruski rubalj

90,5074

THB

tajlandski baht

37,054

BRL

brazilski real

6,6644

MXN

meksički pezo

23,9395

INR

indijska rupija

86,7000

---

(1)  Stopa primijenjena na najnoviju operaciju izvršenu prije navedenog datuma. U slučaju ponude s promjenjivom kamatnom stopom, kamatna stopa je marginalna stopa.

(2)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 7.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 118/52

---

Podaci koji se dostavljaju u skladu s člankom 5. stavkom 2. –

Osnivanje Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS)

(Uredba (EU) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. (SL L 210, 31.7.2006., str. 19.))

(2021/C 118/04)

I.1.

Registrirani naziv: EGTC European Campus of Studies and Research

Registrirano sjedište: Max-Breiherr-Straße 32, 84347 Pfarrkirchen, Njemačka

Kontakt: prof. dr. Horst Kunhardt

Internetska stranica grupacije:

I.2.

Trajanje grupacije: neodređeno vrijeme

Datum registracije:29.5.2020.

Datum objave:15.6.2020.

II.   CILJEVI

CILJEVI

III.   DODATNI PODACI O NAZIVU GRUPACIJE

DODATNI PODACI O NAZIVU GRUPACIJE

Naziv na engleskom jeziku: EGTC European Campus of Studies and Research

Naziv na engleskom jeziku:

Naziv na francuskom jeziku: Campus Européen d’Études et de Recherche

Naziv na francuskom jeziku:

IV.   ČLANOVI

ČLANOVI

| IV.1) | Ukupan broj članova grupacije: 3 |
| --- | --- |

IV.1)

Ukupan broj članova grupacije

| IV.2) | Matične zemlje članova grupacije: DE/AT |
| --- | --- |

IV.2)

Matične zemlje članova grupacije:

| IV.3) | Podaci o članovima (1)


  Službeni naziv:
  FH Oberösterreich Management GesmbH


  Poštanska adresa: Roseggerstraße 15, 4600 Wels, Austrija

  Internetska adresa: www.fh-ooe.at

  Kategorija člana: javnopravno tijelo

  Službeni naziv:
  European Academy of Sciences and Arts


  Poštanska adresa: Eduard-Baumgartner-Straße 3, 5020 Salzburg, Austrija

  Internetska adresa: www.euro-acad.eu

  Kategorija člana: javnopravno tijelo

  Dodatne informacije: pridruženi član bez prava glasa

  Službeni naziv: Technische Hochschule Deggendorf, Körperschaft des öffentlichen Rechts – KdöR

  Poštanska adresa: Max-Breiherr-Straße 32, 84347 Pfarrkirchen, Njemačka

  Internetska adresa: –

  Kategorija člana: javnopravno tijelo |
| --- | --- |

IV.3)

Podaci o članovima

1

Službeni naziv:
  FH Oberösterreich Management GesmbH

Službeni naziv:

FH Oberösterreich Management GesmbH

Poštanska adresa: Roseggerstraße 15, 4600 Wels, Austrija

Poštanska adresa:

Internetska adresa: www.fh-ooe.at

Internetska adresa:

Kategorija člana: javnopravno tijelo

Kategorija člana:

Službeni naziv:
  European Academy of Sciences and Arts

Službeni naziv:

European Academy of Sciences and Arts

Poštanska adresa: Eduard-Baumgartner-Straße 3, 5020 Salzburg, Austrija

Poštanska adresa:

Internetska adresa: www.euro-acad.eu

Internetska adresa:

Kategorija člana: javnopravno tijelo

Kategorija člana:

Dodatne informacije: pridruženi član bez prava glasa

Dodatne informacije

Službeni naziv: Technische Hochschule Deggendorf, Körperschaft des öffentlichen Rechts – KdöR

Službeni naziv:

Poštanska adresa: Max-Breiherr-Straße 32, 84347 Pfarrkirchen, Njemačka

Poštanska adresa:

Internetska adresa: –

Internetska adresa:

Kategorija člana: javnopravno tijelo

Kategorija člana:

---

(1)  Molimo navedite informacije o svim članovima.

1

---

V. Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska agencija za sigurnost hrane

| 7.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 118/54

---

Poziv na iskaz interesa za mjesto člana Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane

(2021/C 118/05)

Primaju se prijave za jedno od ukupno 14 mjesta u članstvu Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane, osnovane Uredbom (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (1). Sjedište je Agencije u Parmi (Italija).

Europska agencija za sigurnost hrane

Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) temelj je sustava Europske unije za procjenu rizika u području sigurnosti hrane i hrane za životinje. Agencija je osnovana u svrhu pružanja znanstvenih savjeta i potpore za zakonodavstvo i politike Unije u svim područjima koja imaju izravan ili neizravan utjecaj na sigurnost hrane i hrane za životinje te u pogledu usko povezanih pitanja u području zdravlja i dobrobiti životinja te zdravlja bilja. Agencija pruža neovisne informacije o navedenim pitanjima i obavješćuje o rizicima. Njezina misija uključuje i davanje znanstvenih savjeta u brojnim područjima propisa o hrani i hrani za životinje te kad god je to propisano zakonodavstvom Unije, uključujući nove prehrambene tehnologije, primjerice GMO-ove. Zbog svoje neovisnosti, znanstvene kvalitete mišljenja i informacija koje pruža javnosti, transparentnosti postupaka i revnosti u izvršavanju zadaća, Agencija je široko priznata kao referentna točka. Uz to što raspolaže vlastitim stručnim osobljem, Agenciji pomažu i mreže nadležnih organizacija u EU-u.

Pravni kontekst

U skladu s člankom 25. prethodno navedene uredbe „članovi Upravnoga vijeća imenuju se po kriteriju osiguranja najvišega standarda stručnosti, širokog raspona odgovarajućeg iskustva i, u skladu s navedenim, najšire moguće geografske rasprostranjenosti unutar Zajednice”. Osim toga, četiri člana Upravnog vijeća „moraju imati iskustva u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu”.

Nadalje, u uvodnoj izjavi 40. navedene uredbe utvrđuje se da je „prijeko [...] potrebna suradnja s državama članicama”, a u uvodnoj izjavi 41. navodi se da bi:

„trebalo imenovati Upravno vijeće na način koji jamči najviši standard nadležnosti, široki raspon odgovarajuće stručnosti, na primjer, u upravljanju ili javnoj upravi i najširu moguću geografsku distribuciju unutar Zajednice. Prethodno navedeno bi se trebalo olakšati sustavom rotacije članova Upravnog vijeća koji potječu iz različitih država tako da se nijedno mjesto ne rezervira za državljane neke određene države članice.”

Uloga i način rada Upravnog vijeća

Uloga i način rada Upravnog vijeća

Upravno vijeće posebno je zaduženo za sljedeće:

| — | opće praćenje rada Agencije kako bi osigurao da Agencija ispunjava svoju misiju i izvršava povjerene joj zadaće u skladu sa svojim mandatom i u duhu neovisnosti i transparentnosti, |
| --- | --- |

—

opće praćenje rada Agencije kako bi osigurao da Agencija ispunjava svoju misiju i izvršava povjerene joj zadaće u skladu sa svojim mandatom i u duhu neovisnosti i transparentnosti,

| — | imenovanje ravnatelja s popisa kandidata koji sastavlja Komisija te, prema potrebi, njegovo ili njezino razrješenje, |
| --- | --- |

—

imenovanje ravnatelja s popisa kandidata koji sastavlja Komisija te, prema potrebi, njegovo ili njezino razrješenje,

| — | imenovanje članova Znanstvenog odbora i znanstvenih panela, koji su odgovorni za pružanje znanstvenih mišljenja Agencije, |
| --- | --- |

—

imenovanje članova Znanstvenog odbora i znanstvenih panela, koji su odgovorni za pružanje znanstvenih mišljenja Agencije,

| — | donošenje godišnjih i višegodišnjih programa rada Agencije te općeg izvješća o godišnjim aktivnostima, |
| --- | --- |

—

donošenje godišnjih i višegodišnjih programa rada Agencije te općeg izvješća o godišnjim aktivnostima,

| — | donošenje proračuna Agencije za iduću godinu i financijsko izvješće za prethodnu godinu, |
| --- | --- |

—

donošenje proračuna Agencije za iduću godinu i financijsko izvješće za prethodnu godinu,

| — | donošenje internih pravila i financijskih propisa Agencije. |
| --- | --- |

—

donošenje internih pravila i financijskih propisa Agencije.

Rad Upravnog vijeća odvija se na javnim sjednicama, zatvorenim sastancima i putem korespondencije. Dokumenti EFSA-e i korespondencija Upravnog vijeća sastavljaju se na engleskom jeziku te se i zatvoreni sastanci održavaju na engleskome. Upravno vijeće sastaje se od četiri do šest puta godišnje, uglavnom u Parmi.

Sastav Upravnog vijeća

Sastav Upravnog vijeća

Upravno vijeće sastoji se od 14 članova te jednog predstavnika Komisije, kako je navedeno u članku 25. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 178/2002. Četiri člana moraju imati iskustva u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu.

Imena sadašnjih članova Upravnog vijeća dostupna su na internetskim stranicama EFSA-e https://www.efsa.europa.eu/en/people/mbmembers.

Mandat sedmero članova sadašnjeg Upravnog vijeća istječe 30. lipnja 2021. u skladu s Odlukom Vijeća 2018/C 230/02 (2).

2

Uredbom (EU) 2019/1381 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnosti i održivosti procjene rizika EU-a u prehrambenom lancu i o izmjeni uredbi (EZ) br. 178/2002, (EZ) br. 1829/2003, (EZ) br. 1831/2003, (EZ) br. 2065/2003, (EZ) br. 1935/2004, (EZ) br. 1331/2008, (EZ) br. 1107/2009 i (EU) 2015/2283 te Direktive 2001/18/EZ (3), kojom se među ostalim mijenja Uredba (EZ) br. 178/2002, uvedene su nove odredbe o sastavu Upravnog vijeća EFSA-a. U skladu s prvospomenutom uredbom (4), mandat cijelog Upravnog vijeća EFSA-e istječe 30. lipnja 2022. Novo Upravno vijeće stupit će na dužnost 1. srpnja 2022. i biti sastavljeno u skladu s novim odredbama.

3

4

Upražnjeno mjesto, nastalo odlaskom člana čiji mandat istječe 30. lipnja 2021. treba popuniti za razdoblje od 1. srpnja 2021. do 30. lipnja 2022.

Nadalje, budući da je taj član imao iskustva u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu, član koji će ga zamijeniti mora također imati takvo iskustvo. Stoga se u obzir uzimaju samo prijave kandidata koji imaju potvrđeno iskustvo u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu.

Tražene kvalifikacije i kriteriji odabira

Tražene kvalifikacije i kriteriji odabira

Članovi Upravnog vijeća zadovoljavaju najviše standarde osposobljenosti, raspolažu širokim rasponom stručnih znanja te se obvezuju na neovisno djelovanje.

Da bi mogli biti izabrani za ovo mjesto, kandidati moraju biti državljani jedne od država članica EU-a i dokazati sljedeće:

| 1. | da imaju najmanje 15 godina iskustva u barem jednom od pet područja stručnosti navedenih u nastavku, od čega najmanje pet godina na višoj razini odgovornosti:






  — | pružanje neovisnih znanstvenih savjeta te znanstvene i tehničke podrške pri pripremi zakonodavstva i politika Europske unije u svim područjima koja imaju izravan ili neizravan utjecaj na sigurnost hrane i hrane za životinje, |
| --- | --- | --- |

1.

da imaju najmanje 15 godina iskustva u barem jednom od pet područja stručnosti navedenih u nastavku, od čega najmanje pet godina na višoj razini odgovornosti:

—

pružanje neovisnih znanstvenih savjeta te znanstvene i tehničke podrške pri pripremi zakonodavstva i politika Europske unije u svim područjima koja imaju izravan ili neizravan utjecaj na sigurnost hrane i hrane za životinje,

| — | upravljanje i javna uprava (uključujući ljudske resurse te pravne i financijske aspekte), |
| --- | --- |

—

upravljanje i javna uprava (uključujući ljudske resurse te pravne i financijske aspekte),

| — | razvoj politika kojima se osiguravaju integritet, neovisnost, transparentnost, etično postupanje te pružanje savjeta visoke znanstvene kvalitete, uz istodobno zadržavanje povjerenja dionika, |
| --- | --- |

—

razvoj politika kojima se osiguravaju integritet, neovisnost, transparentnost, etično postupanje te pružanje savjeta visoke znanstvene kvalitete, uz istodobno zadržavanje povjerenja dionika,

| — | učinkovito obavješćivanje i informiranje javnosti o znanstvenom radu, |
| --- | --- |

—

učinkovito obavješćivanje i informiranje javnosti o znanstvenom radu,

| — | osiguravanje potrebne usklađenosti među funkcijama procjene rizika, upravljanja rizikom i obavješćivanja o riziku; |
| --- | --- |

—

osiguravanje potrebne usklađenosti među funkcijama procjene rizika, upravljanja rizikom i obavješćivanja o riziku;

| 2. | da imaju najmanje pet godina radnog iskustva u području sigurnosti hrane i hrane za životinje ili drugim područjima koja su povezana s misijom Agencije, posebice u području zdravlja i dobrobiti životinja, zaštite okoliša, zdravlja biljaka i prehrane; |
| --- | --- |

2.

da imaju najmanje pet godina radnog iskustva u području sigurnosti hrane i hrane za životinje ili drugim područjima koja su povezana s misijom Agencije, posebice u području zdravlja i dobrobiti životinja, zaštite okoliša, zdravlja biljaka i prehrane;

| 3. | da su sposobni raditi u višejezičnom, višekulturnom i višedisciplinarnom okruženju; |
| --- | --- |

3.

da su sposobni raditi u višejezičnom, višekulturnom i višedisciplinarnom okruženju;

| 4. | da se obvezuju djelovati neovisno:
  od njih se očekuje da poštuju najviše standarde etičnog postupanja, da djeluju pošteno, neovisno, nepristrano, razborito i ne ravnaju se vlastitim interesima te da izbjegavaju svaku situaciju koja bi mogla dovesti do sukoba osobnih interesa. |
| --- | --- |

4.

da se obvezuju djelovati neovisno:

od njih se očekuje da poštuju najviše standarde etičnog postupanja, da djeluju pošteno, neovisno, nepristrano, razborito i ne ravnaju se vlastitim interesima te da izbjegavaju svaku situaciju koja bi mogla dovesti do sukoba osobnih interesa.

| 5. | da imaju iskustva u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu. |
| --- | --- |

5.

da imaju iskustva u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu.

Kandidati će biti ocijenjeni na temelju komparativne analize njihovih sposobnosti te na temelju njihove predanosti neovisnom djelovanju, pri čemu će se primjenjivati sljedeći kriteriji:

| — | stručnost i sposobnost učinkovita doprinosa barem jednom od navedenih područja stručnosti, |
| --- | --- |

—

stručnost i sposobnost učinkovita doprinosa barem jednom od navedenih područja stručnosti,

| — | stručnost u području sigurnosti hrane i hrane za životinje ili drugim područjima koja su povezana s misijom Agencije, |
| --- | --- |

—

stručnost u području sigurnosti hrane i hrane za životinje ili drugim područjima koja su povezana s misijom Agencije,

| — | sposobnost rada u višejezičnom, višekulturnom i višedisciplinarnom okruženju. |
| --- | --- |

—

sposobnost rada u višejezičnom, višekulturnom i višedisciplinarnom okruženju.

Popis kandidata koji su ušli u uži izbor analizirat će se i s obzirom na sljedeće zahtjeve u pogledu sastava Upravnog vijeća:

| — | uravnoteženost zajedničkog stručnog znanja članova Upravnog vijeća, |
| --- | --- |

—

uravnoteženost zajedničkog stručnog znanja članova Upravnog vijeća,

| — | najšira moguća geografska zastupljenost na temelju rotacije članova Upravnog vijeća različitih državljanstava. |
| --- | --- |

—

najšira moguća geografska zastupljenost na temelju rotacije članova Upravnog vijeća različitih državljanstava.

Nadalje, u obzir se uzimaju samo prijave kandidata koji imaju iskustva u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu. Kandidati moraju pružiti potvrdu navoda o takvom iskustvu. U obrazloženju je potrebno navesti podatke o iskustvu stečenom radom u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu. Prijavi se mora priložiti preporuka predmetne organizacije.

Kandidati mogu podnijeti samo jednu prijavu.

Kandidati moraju ispuniti obrazac za elektroničku prijavu i obrazac izjave o interesima, koji uključuju posebne obveze i izjave za koje jamče svojom čašću.

Svrha je izjave o interesima dokazati da je kandidat sposoban obavljati funkciju člana Upravnog vijeća EFSA-e u skladu s EFSA-inim internim pravilima o neovisnosti (http://www.efsa.europa.eu/en/values/independence.htm) i Kodeksom ponašanja Upravnog vijeća EFSA-e (Kodeks ponašanja Upravnog vijeća EFSA-e). Tim se pravilima propisuje da se članovi Upravnog vijeća moraju uzdržati od sudjelovanja u bilo kojoj aktivnosti koja bi mogla dovesti do sukoba interesa ili kod javnosti stvoriti dojam da postoji sukob interesa.

Nakon što ih Vijeće imenuje, članovi Upravnog vijeća svake će godine morati dati pisanu izjavu o interesima te na svakom sastanku Upravnog vijeća navesti sve svoje interese za koje bi se moglo smatrati da dovode u pitanje njihovu neovisnost u pogledu točaka dnevnoga reda.

Sudjelovanje na sastancima Upravnog vijeća/Povrat troškova i nadoknade

Sudjelovanje na sastancima Upravnog vijeća/Povrat troškova i nadoknade

Članovi se moraju čvrsto obvezati da će sudjelovati na sastancima Upravnog vijeća. Na obrascu prijave moraju stoga potvrditi da će moći aktivno sudjelovati u Upravnom vijeću. Predviđa se da će se Upravno vijeće sastajati četiri do šest puta godišnje. Članovi Upravnog vijeća ne primaju naknadu, nadoknađuju im se uobičajeni troškovi putovanja i imaju pravo na dnevnicu u skladu s provedbenim pravilima koje je donijela EFSA. Ne dovodeći u pitanje mogućnost izmjene primjenjivih pravila tijekom trajanja mandata, troškove smještaja plaća izravno EFSA. Članovi Upravnog vijeća imaju pravo i na nadoknadu u iznosu od 450 EUR za svako cjelodnevno sudjelovanje na sastanku, kojom se pokrivaju drugi troškovi koji proizlaze iz njihova sudjelovanja u radu Upravnog vijeća i doprinosa tom radu. Za poludnevni sastanak ili poludnevno sudjelovanje plaća se polovina te nadoknade.

Imenovanje i trajanje mandata

Imenovanje i trajanje mandata

Uz iznimku predstavnika Komisije, kojega imenuje Komisija, članove Upravnog vijeća imenuje Vijeće nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, s popisa koji će Komisija sastaviti na temelju ovog poziva na iskaz interesa.

Kako je prethodno navedeno, mandat kandidata imenovanog u ovom postupku istječe 30. lipnja 2022., u skladu s odredbama Uredbe (EU) 2019/1381.

Kandidatima napominjemo da će se Komisijin popis javno objaviti te da imaju pravo prigovora na objavu svojega imena tako što će o tome obavijestiti Komisiju na adresu navedenu u posebnoj izjavi o zaštiti osobnih podataka koja se odnosi na ovaj poziv (vidi i odjeljak u nastavku naslovljen „Zaštita osobnih podataka”). Ostvarivanje tog prava ne dovodi u pitanje kandidatovu prijavu.

Jednake mogućnosti

Jednake mogućnosti

Pomno će se paziti da ne dođe ni do kakva oblika diskriminacije te se na prijavu osobito potiču žene.

Postupak prijave i rok za prijavu

Postupak prijave i rok za prijavu

Prijave moraju ispunjavati zahtjeve navedene u nastavku; u protivnom se neće razmatrati:

| (1) | Zainteresirane se osobe mogu prijaviti elektronički na sljedećoj adresi: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en. |
| --- | --- |

(1)

Zainteresirane se osobe mogu prijaviti elektronički na sljedećoj adresi: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

Elektronička prijava mora sadržavati tri privitka:

Elektronička prijava mora sadržavati tri privitka:

| (a) | vlastoručno potpisan obrazac izjave o interesima, dostupan na sljedećoj adresi: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en, |
| --- | --- |

(a)

vlastoručno potpisan obrazac izjave o interesima, dostupan na sljedećoj adresi: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en,

| (b) | detaljan životopis; |
| --- | --- |

(b)

detaljan životopis;

| (c) | preporuku iz organizacije/organizacija koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu. |
| --- | --- |

(c)

preporuku iz organizacije/organizacija koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu.

| (2) | Nakon uspješnog podnošenja elektroničke prijave, elektronički sustav kreira registracijski broj. Ako se ne kreira registracijski broj, prijava nije registrirana.
  U slučaju tehničkih problema kandidati se mogu obratiti e-poštom na adresu SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu. Kandidati ne mogu pratiti postupak obrade svoje prijave na internetu. |
| --- | --- |

(2)

Nakon uspješnog podnošenja elektroničke prijave, elektronički sustav kreira registracijski broj. Ako se ne kreira registracijski broj, prijava nije registrirana.

U slučaju tehničkih problema kandidati se mogu obratiti e-poštom na adresu SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu. Kandidati ne mogu pratiti postupak obrade svoje prijave na internetu.

| (3) | Obrazac za prijavu, obrazac izjave o interesima, životopis i svi popratni dokumenti moraju se ispuniti na jednom od službenih jezika Europske unije. Međutim, radi lakše provedbe postupka odabira poželjno je, ali ne i obvezno, priložiti sažetak radnog iskustva i druge relevantne podatke na engleskom jeziku. Popratni se dokumenti moraju dostaviti kasnije ako budu zatraženi. |
| --- | --- |

(3)

Obrazac za prijavu, obrazac izjave o interesima, životopis i svi popratni dokumenti moraju se ispuniti na jednom od službenih jezika Europske unije. Međutim, radi lakše provedbe postupka odabira poželjno je, ali ne i obvezno, priložiti sažetak radnog iskustva i druge relevantne podatke na engleskom jeziku. Popratni se dokumenti moraju dostaviti kasnije ako budu zatraženi.

| (4) | Kandidati koji prijavu žele ispuniti na službenom jeziku Europske unije koji nije engleski mogu ispuniti obrazac na tom jeziku ili se obratiti tajništvu nadležnom na ovaj poziv za iskaz interesa na adresu SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu i zatražiti obrazac za prijavu na željenom jeziku. Tajništvo će vam dostaviti obrazac za prijavu u formatu Word. |
| --- | --- |

(4)

Kandidati koji prijavu žele ispuniti na službenom jeziku Europske unije koji nije engleski mogu ispuniti obrazac na tom jeziku ili se obratiti tajništvu nadležnom na ovaj poziv za iskaz interesa na adresu SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu i zatražiti obrazac za prijavu na željenom jeziku. Tajništvo će vam dostaviti obrazac za prijavu u formatu Word.

| (5) | Svi iskazi interesa smatraju se povjerljivima. |
| --- | --- |

(5)

Svi iskazi interesa smatraju se povjerljivima.

| (6) | Krajnji rok za podnošenje prijava jest 7. svibnja 2021. u 12 sati (podne) prema briselskom vremenu. |
| --- | --- |

(6)

Krajnji rok za podnošenje prijava jest 7. svibnja 2021. u 12 sati (podne) prema briselskom vremenu.

7. svibnja 2021. u 12 sati (podne) prema briselskom vremenu

| (7) | Prijava mora biti u cijelosti ispunjena i podnesena u propisanom roku. Kandidatima preporučujemo da prijavu ne odgađaju do zadnjih nekoliko dana jer bi zbog mogućih problema s internetskom vezom mogli propustiti priliku da je podnesu prije isteka roka. Prijave se ne prihvaćaju nakon isteka roka za njihovo podnošenje. |
| --- | --- |

(7)

Prijava mora biti u cijelosti ispunjena i podnesena u propisanom roku. Kandidatima preporučujemo da prijavu ne odgađaju do zadnjih nekoliko dana jer bi zbog mogućih problema s internetskom vezom mogli propustiti priliku da je podnesu prije isteka roka. Prijave se ne prihvaćaju nakon isteka roka za njihovo podnošenje.

| (8) | Prihvaćaju se prijave poslane elektroničkom poštom na adresu SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu koje ispunjavaju uvjete iz točke 3. U pravilu se ne prihvaćaju prijave poslane običnom poštom, faksom ili dostavljene osobno, kao ni poslane izravno Europskoj agenciji za sigurnost hrane. |
| --- | --- |

(8)

Prihvaćaju se prijave poslane elektroničkom poštom na adresu SANTE-CALL-AGENCIES@ec.europa.eu koje ispunjavaju uvjete iz točke 3. U pravilu se ne prihvaćaju prijave poslane običnom poštom, faksom ili dostavljene osobno, kao ni poslane izravno Europskoj agenciji za sigurnost hrane.

| (9) | Podnošenjem prijave kandidati prihvaćaju postupke i uvjete opisane u ovom pozivu i dokumentima na koje se u njemu upućuje. Pri sastavljanju prijave kandidati ne smiju ni u kojem slučaju upućivati na dokumente podnesene u prijašnjim prijavama (npr. ne prihvaćaju se fotokopije prijašnjih prijava). Svako pogrešno prikazivanje traženih podataka može dovesti do isključenja iz ovog poziva. |
| --- | --- |

(9)

Podnošenjem prijave kandidati prihvaćaju postupke i uvjete opisane u ovom pozivu i dokumentima na koje se u njemu upućuje. Pri sastavljanju prijave kandidati ne smiju ni u kojem slučaju upućivati na dokumente podnesene u prijašnjim prijavama (npr. ne prihvaćaju se fotokopije prijašnjih prijava). Svako pogrešno prikazivanje traženih podataka može dovesti do isključenja iz ovog poziva.

| (10) | Svi kandidati koji se prijave na ovaj poziv na iskaz interesa bit će obaviješteni o ishodu postupka odabira. |
| --- | --- |

(10)

Svi kandidati koji se prijave na ovaj poziv na iskaz interesa bit će obaviješteni o ishodu postupka odabira.

Zaštita osobnih podataka

Zaštita osobnih podataka

Komisija jamči da se osobni podaci kandidata obrađuju u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke 1247/2002/EZ (5). To se posebno odnosi na povjerljivost i sigurnost takvih podataka. Detaljnije informacije o opsegu, svrsi i načinu obrade njihovih osobnih podataka u kontekstu ovog poziva kandidati mogu pronaći u posebnoj izjavi o zaštiti osobnih podataka objavljenoj na internetskoj stranici poziva na sljedećoj adresi: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

5

---

(1)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

1

(2)  SL C 230, 2.7.2018., str. 2.

2

(3)  SL L 231, 6.9.2019., str. 1.

3

(4)  Članak 10. stavak 2.

4

(5)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

5

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 7.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 118/59

---

Obavijest Komisije o povratu antidampinških pristojbi

(2021/C 118/06)

Ovom se obaviješću utvrđuju smjernice o postupku podnošenja zahtjeva za povrat antidampinških pristojbi iz članka 11. stavka 8. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (1) („osnovna uredba”). Ovim se smjernicama stavljaju izvan snage i zamjenjuju one objavljene 2014. (2) Svrha je smjernica različitim stranama uključenima u postupak povrata pojasniti uvjete koje je potrebno ispuniti pri podnošenju zahtjeva te dati sveobuhvatno podrobno objašnjenje postupka koji može dovesti do povrata.

1.   Cilj

Cilj je postupka povrata vraćanje plaćenih antidampinških pristojbi u slučaju kada je dampinška marža, na temelju koje su pristojbe utvrđene, ukinuta ili snižena. On obuhvaća ispitni postupak čiji je predmet izvoza proizvođača izvoznika Uniji te izračun nove dampinške marže.

2.   Osnovna načela postupka povrata

2.1.   Koje uvjete treba ispuniti?

Zahtjevima za povrat iz članka 11. stavka 8. osnovne uredbe mora se dokazati da je dampinška marža, na temelju koje su pristojbe utvrđene, snižena ili ukinuta. U drugim se okolnostima mogu primijeniti odredbe glave III. poglavlja 3. odjeljka 3. Carinskog zakonika Unije o povratu i otpustu uvoznih carina (3).

2.2.   Tko ima pravo podnijeti zahtjev za povrat?

| (a) | Zahtjev za povrat može podnijeti svaki uvoznik koji je uvozio robu za koju su carinska tijela utvrdila antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(a)

Zahtjev za povrat može podnijeti svaki uvoznik koji je uvozio robu za koju su carinska tijela utvrdila antidampinške pristojbe.

| (b) | Ako su antidampinške pristojbe uvedene na temelju ispitnog postupka u kojem je Komisija koristila uzorak proizvođača izvoznika kako bi procijenila damping u skladu s člankom 17. osnovne uredbe, uvoznici mogu tražiti povrat bez obzira na to jesu li njihovi proizvođači izvoznici bili obuhvaćeni uzorkom ili ne. |
| --- | --- |

(b)

Ako su antidampinške pristojbe uvedene na temelju ispitnog postupka u kojem je Komisija koristila uzorak proizvođača izvoznika kako bi procijenila damping u skladu s člankom 17. osnovne uredbe, uvoznici mogu tražiti povrat bez obzira na to jesu li njihovi proizvođači izvoznici bili obuhvaćeni uzorkom ili ne.

2.3.   Koji je rok za podnošenje zahtjeva za povrat?

| (a) | Zahtjevi se moraju podnijeti u roku od šest mjeseci od datuma kada su nadležna carinska tijela odredila iznos antidampinških pristojbi, tj. od datuma kada su carinska tijela poslala obavijest o carinskom dugu u skladu s člankom 102. Carinskog zakonika Unije. Zahtjev se mora podnijeti nadležnom tijelu države članice (4) u kojoj je roba ocarinjena za slobodno kretanje u Uniji (vidjeti točke 3.2. i 3.3. u nastavku). |
| --- | --- |

(a)

Zahtjevi se moraju podnijeti u roku od šest mjeseci od datuma kada su nadležna carinska tijela odredila iznos antidampinških pristojbi, tj. od datuma kada su carinska tijela poslala obavijest o carinskom dugu u skladu s člankom 102. Carinskog zakonika Unije. Zahtjev se mora podnijeti nadležnom tijelu države članice (4) u kojoj je roba ocarinjena za slobodno kretanje u Uniji (vidjeti točke 3.2. i 3.3. u nastavku).

| (b) | Ako uvoznik osporava valjanost antidampinških pristojbi primijenjenih na njegov uvoz na temelju odredbi carinskih propisa Unije, bilo da se time obustavlja plaćanje pristojbi ili ne, uvoznik ipak mora podnijeti zahtjev za povrat u roku od šest mjeseci od utvrđivanja pristojbi kako bi zahtjev bio prihvatljiv. |
| --- | --- |

(b)

Ako uvoznik osporava valjanost antidampinških pristojbi primijenjenih na njegov uvoz na temelju odredbi carinskih propisa Unije, bilo da se time obustavlja plaćanje pristojbi ili ne, uvoznik ipak mora podnijeti zahtjev za povrat u roku od šest mjeseci od utvrđivanja pristojbi kako bi zahtjev bio prihvatljiv.

| (c) | Komisija može, u dogovoru s podnositeljem zahtjeva, odlučiti obustaviti ispitni postupak o povratu dok se obveza prema antidampinškim pristojbama konačno ne utvrdi. |
| --- | --- |

(c)

Komisija može, u dogovoru s podnositeljem zahtjeva, odlučiti obustaviti ispitni postupak o povratu dok se obveza prema antidampinškim pristojbama konačno ne utvrdi.

2.4.   Kako se utvrđuje revidirana dampinška marža?

| (a) | Komisija će za reprezentativno razdoblje utvrditi dampinšku maržu u odnosu na sve izvoze dotičnog proizvoda proizvođača izvoznika svim njegovim uvoznicima u Uniji, a ne samo uvozniku koji traži povrat. |
| --- | --- |

(a)

Komisija će za reprezentativno razdoblje utvrditi dampinšku maržu u odnosu na sve izvoze dotičnog proizvoda proizvođača izvoznika svim njegovim uvoznicima u Uniji, a ne samo uvozniku koji traži povrat.

| (b) | Ispitni postupak o povratu stoga će obuhvaćati sve kontrolne brojeve proizvoda (5) koji spadaju u definiciju proizvoda utvrđenu Uredbom o uvođenju antidampinških pristojbi, a ne samo kontrolne brojeve proizvoda koje je uvezao podnositelj zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

Ispitni postupak o povratu stoga će obuhvaćati sve kontrolne brojeve proizvoda (5) koji spadaju u definiciju proizvoda utvrđenu Uredbom o uvođenju antidampinških pristojbi, a ne samo kontrolne brojeve proizvoda koje je uvezao podnositelj zahtjeva.

| (c) | Ako se okolnosti nisu promijenile, slijedit će se ista metodologija kao i ona primijenjena tijekom ispitnog postupka koji je doveo do pristojbe. |
| --- | --- |

(c)

Ako se okolnosti nisu promijenile, slijedit će se ista metodologija kao i ona primijenjena tijekom ispitnog postupka koji je doveo do pristojbe.

2.5.   Od koga se očekuje suradnja?

Uspješan završetak podnošenja zahtjeva za povrat ne ovisi samo o suradnji podnositelja zahtjeva već i o suradnji proizvođača izvoznika. Podnositelj zahtjeva mora osigurati da proizvođač izvoznik dostavi relevantne informacije Komisiji. To podrazumijeva ispunjavanje upitnika u kojem se traže razni poslovni podaci za određeno reprezentativno razdoblje u prošlosti te prihvaćanje provjere tih informacija, uključujući posjet radi provjere. Proizvođač izvoznik ne može „djelomično surađivati” podnoseći samo odabrane podatke. Komisija može na temelju svakog takvog pristupa zaključiti da to nije suradnja te odbiti zahtjev.

2.6.   Kako su povjerljive informacije zaštićene?

Na sve primljene informacije povezane sa zahtjevima za povrat antidampinških pristojbi primjenjuju se pravila o povjerljivosti utvrđena člankom 19. osnovne uredbe.

2.7.   Koliki iznos može biti vraćen?

Ako se utvrdi da je zahtjev prihvatljiv i osnovan, ispitni postupak može dovesti do:

| — | nepovrata plaćenih antidampinških pristojbi ako se dampinška marža ispostavila jednakom ili višom od naplaćene antidampinške pristojbe,
  ili |
| --- | --- |

—

nepovrata plaćenih antidampinških pristojbi ako se dampinška marža ispostavila jednakom ili višom od naplaćene antidampinške pristojbe,

ili

| — | povrata dijela plaćenih antidampinških pristojbi ako je dampinška marža snižena na razinu nižu od naplaćene antidampinške pristojbe,
  ili |
| --- | --- |

—

povrata dijela plaćenih antidampinških pristojbi ako je dampinška marža snižena na razinu nižu od naplaćene antidampinške pristojbe,

ili

| — | povrata svih plaćenih antidampinških pristojbi ako je dampinška marža ukinuta. |
| --- | --- |

—

povrata svih plaćenih antidampinških pristojbi ako je dampinška marža ukinuta.

2.8.   Koji je rok za završetak ispitnog postupka o povratu?

Komisija obično odlučuje o povratu u roku od 12 mjeseci te maksimalno u roku od 18 mjeseci od datuma kada je zahtjev za povrat valjano potkrijepljen dokazima. U skladu s člankom 11. stavkom 8. trećim podstavkom osnovne uredbe, zahtjev je valjano potkrijepljen dokazima ako sadržava točne informacije o traženom iznosu povrata antidampinške pristojbe, svu carinsku dokumentaciju povezanu s utvrđivanjem i plaćanjem tih pristojbi te informacije o uobičajenim vrijednostima (vidjeti točke od 3.5. do 3.7. i točku 4. podtočku (d) u nastavku) i izvoznim cijenama za proizvođača izvoznika na kojeg se pristojba primjenjuje (vidjeti točku 4. u nastavku).

Ako se povrat odobri, nadležna tijela države članice za plaćanje imaju 90 dana od datuma kada su obaviještene o Odluci Komisije.

3.   Zahtjev

3.1.   Obrazac zahtjeva

Zahtjev se mora podnijeti napismeno na jednom od službenih jezika Unije i mora ga potpisati osoba ovlaštena za zastupanje podnositelja zahtjeva. Zahtjev mora biti napisan na obrascu u Prilogu I. ovoj obavijesti.

U zahtjevu se moraju jasno navesti ukupni iznos antidampinških pristojbi za koje se traži povrat i konkretne uvozne transakcije na kojima se taj iznos temelji.

Zahtjev se mora temeljiti na snižavanju ili ukidanju dampinške marže. On stoga mora uključivati izjavu da je dampinška marža proizvođača izvoznika podnositelja zahtjeva, na temelju koje su antidampinške pristojbe utvrđene, snižena na razinu nižu od pristojbe koja se primjenjuje na uvoz za koji je zatražen povrat ili ukinuta.

3.2.   Podnošenje zahtjeva

Zahtjev se mora podnijeti nadležnim tijelima države članice na čijem je državnom području predmetni proizvod obuhvaćen antidampinškim pristojbama pušten u slobodan promet (6). Popis nadležnih tijela objavljen je na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu.

Država članica trebala bi odmah proslijediti zahtjev i sve relevantne dokumente Komisiji. Ne dovodeći u pitanje bilo koje druge oblike slanja, to se obavlja elektroničkim putem.

3.3.   Rokovi za podnošenje zahtjeva

| (a) | Rok od šest mjeseci
  Svi zahtjeve za povrat moraju se podnijeti nadležnim tijelima predmetne države članice u roku od šest mjeseci (7), kako je utvrđeno člankom 11. stavkom 8. drugim podstavkom osnovne uredbe.
  Rok od šest mjeseci treba poštovati čak i ako se dotična uredba o uvođenju pristojbi osporava pred sudovima Europske unije ili ako se njezina primjena osporava pred nacionalnim upravnim ili sudskim tijelima (vidjeti točku 2.3. podtočku (b)).
  Ovisno o svakom pojedinom slučaju, rok od šest mjeseci računat će se od: | datuma stupanja na snagu uredbe o uvođenju konačne pristojbe i naplati iznosa osiguranih privremenom pristojbom, kada su privremene pristojbe konačno naplaćene,
  ili |
| --- | --- | --- |

(a)

Rok od šest mjeseci

Svi zahtjeve za povrat moraju se podnijeti nadležnim tijelima predmetne države članice u roku od šest mjeseci (7), kako je utvrđeno člankom 11. stavkom 8. drugim podstavkom osnovne uredbe.

Rok od šest mjeseci treba poštovati čak i ako se dotična uredba o uvođenju pristojbi osporava pred sudovima Europske unije ili ako se njezina primjena osporava pred nacionalnim upravnim ili sudskim tijelima (vidjeti točku 2.3. podtočku (b)).

Ovisno o svakom pojedinom slučaju, rok od šest mjeseci računat će se od:

datuma stupanja na snagu uredbe o uvođenju konačne pristojbe i naplati iznosa osiguranih privremenom pristojbom, kada su privremene pristojbe konačno naplaćene,

ili

| | datuma utvrđivanja konačne antidampinške pristojbe, tj. datuma obavijesti carinskih tijela o carinskom dugu u skladu s člankom 102. Carinskog zakonika Unije,
  ili |
| --- | --- |

datuma utvrđivanja konačne antidampinške pristojbe, tj. datuma obavijesti carinskih tijela o carinskom dugu u skladu s člankom 102. Carinskog zakonika Unije,

ili

| | ako je točan iznos pristojbi utvrđen na temelju provjere nakon carinjenja, primjenjuje se kasniji datum utvrđivanja pristojbi koje treba platiti. |
| --- | --- |

ako je točan iznos pristojbi utvrđen na temelju provjere nakon carinjenja, primjenjuje se kasniji datum utvrđivanja pristojbi koje treba platiti.

| (b) | Datum podnošenja zahtjeva
  Pri prosljeđivanju zahtjeva Komisiji država članica mora naznačiti datum podnošenja zahtjeva, tj. datum kada je nadležno tijelo države članice stvarno primilo zahtjev.
  Podnositelji zahtjeva trebali bi, jer im je to u interesu, pribaviti dokaz o zaprimanju svojih zahtjeva u uredima dotične države članice. Na primjer: | zahtjevi se mogu poslati preporučenom poštom s priloženim obrascem za potvrdu primitka, |
| --- | --- | --- |

(b)

Datum podnošenja zahtjeva

Pri prosljeđivanju zahtjeva Komisiji država članica mora naznačiti datum podnošenja zahtjeva, tj. datum kada je nadležno tijelo države članice stvarno primilo zahtjev.

Podnositelji zahtjeva trebali bi, jer im je to u interesu, pribaviti dokaz o zaprimanju svojih zahtjeva u uredima dotične države članice. Na primjer:

zahtjevi se mogu poslati preporučenom poštom s priloženim obrascem za potvrdu primitka,

| | datum kad je nadležno tijelo države članice primilo telefaks može se utvrditi na temelju datuma na potvrdi o uspješnom prijenosu i u dnevniku telefaksa, |
| --- | --- |

datum kad je nadležno tijelo države članice primilo telefaks može se utvrditi na temelju datuma na potvrdi o uspješnom prijenosu i u dnevniku telefaksa,

| | ako je zahtjev podnesen osobno ili elektroničkim putem, dokaz je datum službene potvrde o primitku. |
| --- | --- |

ako je zahtjev podnesen osobno ili elektroničkim putem, dokaz je datum službene potvrde o primitku.

3.4.   Dokazi koji se traže od podnositelja zahtjeva

Kako bi Komisija mogla obraditi zahtjev, podnositelj zahtjeva trebao bi zahtjevu podnesenom relevantnoj državi članici priložiti što više (8) sljedećih dokaza:

| (a) | sve račune i druge dokumente na kojima su se temeljili carinski postupci; |
| --- | --- |

(a)

sve račune i druge dokumente na kojima su se temeljili carinski postupci;

| (b) | svu carinsku dokumentaciju kojom se utvrđuju uvozne transakcije za koje se traži povrat te izričito pokazuju osnove za utvrđivanje iznosa pristojbi za naplatu (vrsta, količina i vrijednost prijavljene robe te stopa primijenjene antidampinške pristojbe), kao i točan iznos naplaćenih antidampinških pristojbi; |
| --- | --- |

(b)

svu carinsku dokumentaciju kojom se utvrđuju uvozne transakcije za koje se traži povrat te izričito pokazuju osnove za utvrđivanje iznosa pristojbi za naplatu (vrsta, količina i vrijednost prijavljene robe te stopa primijenjene antidampinške pristojbe), kao i točan iznos naplaćenih antidampinških pristojbi;

| (c) | izjave da:






  (i) | naplaćenu pristojbu proizvođač izvoznik ili bilo koja treća strana nisu vratili; |
| --- | --- | --- |

(c)

izjave da:

(i)

naplaćenu pristojbu proizvođač izvoznik ili bilo koja treća strana nisu vratili;

| (ii) | cijene na kojima se zahtjev temelji su točne; |
| --- | --- |

(ii)

cijene na kojima se zahtjev temelji su točne;

| (iii) | nikakav kompenzacijski dogovor nije sklopljen prije, nakon ili u vrijeme razmatrane prodaje (razmatranih prodaja); |
| --- | --- |

(iii)

nikakav kompenzacijski dogovor nije sklopljen prije, nakon ili u vrijeme razmatrane prodaje (razmatranih prodaja);

| (d) | informacije o uobičajenim vrijednostima i izvoznim cijenama koje pokazuju da je dampinška marža proizvođača izvoznika snižena na razinu nižu od važeće pristojbe ili ukinuta. To je osobito važno ako je podnositelj zahtjeva povezan s proizvođačem izvoznikom.

  Ako podnositelj zahtjeva nije povezan s proizvođačem izvoznikom i ako relevantne informacije nisu odmah dostupne, zahtjev bi trebao sadržavati izjavu proizvođača izvoznika da je dampinška marža snižena ili ukinuta te da će dostaviti Komisiji sve relevantne popratne podatke. To su podaci o uobičajenim vrijednostima i izvoznim cijenama za reprezentativno razdoblje tijekom kojeg je njegova roba izvezena u Uniju. To će razdoblje poslije utvrditi Komisija (vidjeti točku 4.1. podtočku (a)).

  Ako proizvođač izvoznik ima sjedište u određenim zemljama koje nisu članice Svjetske trgovinske organizacije (WTO), uobičajena vrijednost bit će utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe (vidjeti točku 3.5. za više informacija o postupku za zemlje koje nisu članice WTO-a).

  Ako proizvođač izvoznik ima sjedište u zemlji za koju je utvrđeno da ima znatne poremećaje u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe koji se odnose na primjenjivu pristojbu, uobičajena vrijednost bit će utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe (vidjeti točku 3.6. za više informacija o postupku za zemlje sa znatnim poremećajima).
  Vidjeti točku 3.7. za informacije o prijelaznom razdoblju za utvrđivanje uobičajene vrijednosti; |
| --- | --- |

(d)

informacije o uobičajenim vrijednostima i izvoznim cijenama koje pokazuju da je dampinška marža proizvođača izvoznika snižena na razinu nižu od važeće pristojbe ili ukinuta. To je osobito važno ako je podnositelj zahtjeva povezan s proizvođačem izvoznikom.

Ako podnositelj zahtjeva nije povezan s proizvođačem izvoznikom i ako relevantne informacije nisu odmah dostupne, zahtjev bi trebao sadržavati izjavu proizvođača izvoznika da je dampinška marža snižena ili ukinuta te da će dostaviti Komisiji sve relevantne popratne podatke. To su podaci o uobičajenim vrijednostima i izvoznim cijenama za reprezentativno razdoblje tijekom kojeg je njegova roba izvezena u Uniju. To će razdoblje poslije utvrditi Komisija (vidjeti točku 4.1. podtočku (a)).

Ako proizvođač izvoznik ima sjedište u određenim zemljama koje nisu članice Svjetske trgovinske organizacije (WTO), uobičajena vrijednost bit će utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe (vidjeti točku 3.5. za više informacija o postupku za zemlje koje nisu članice WTO-a).

Ako proizvođač izvoznik ima sjedište u zemlji za koju je utvrđeno da ima znatne poremećaje u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe koji se odnose na primjenjivu pristojbu, uobičajena vrijednost bit će utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe (vidjeti točku 3.6. za više informacija o postupku za zemlje sa znatnim poremećajima).

Vidjeti točku 3.7. za informacije o prijelaznom razdoblju za utvrđivanje uobičajene vrijednosti;

| (e) | informacije o poduzećima povezanima s podnositeljem zahtjeva; |
| --- | --- |

(e)

informacije o poduzećima povezanima s podnositeljem zahtjeva;

| (f) | punomoć, ako je zahtjev podnijela treća strana; |
| --- | --- |

(f)

punomoć, ako je zahtjev podnijela treća strana;

| (g) | popis uvoznih transakcija za koje se traži povrat (podnositeljima zahtjeva na raspolaganju je predložak s traženim informacijama u Prilogu II.); |
| --- | --- |

(g)

popis uvoznih transakcija za koje se traži povrat (podnositeljima zahtjeva na raspolaganju je predložak s traženim informacijama u Prilogu II.);

| (h) | dokaz plaćanja antidampinških pristojbi za koje se traži povrat.
  Kopije originala računa, carinske deklaracije i druge slične dokumente podnositelj zahtjeva ili proizvođač izvoznik, ovisno o slučaju, mora dostaviti zajedno s izjavom o njihovoj autentičnosti. Uz to, takvi dokumenti ili njihovi prijevodi trebali bi biti na jednom od službenih jezika Unije. |
| --- | --- |

(h)

dokaz plaćanja antidampinških pristojbi za koje se traži povrat.

Kopije originala računa, carinske deklaracije i druge slične dokumente podnositelj zahtjeva ili proizvođač izvoznik, ovisno o slučaju, mora dostaviti zajedno s izjavom o njihovoj autentičnosti. Uz to, takvi dokumenti ili njihovi prijevodi trebali bi biti na jednom od službenih jezika Unije.

Komisija će ocijeniti sadržava li zahtjev sve informacije koje se traže od podnositelja zahtjeva. Komisija će podnositelja zahtjeva prema potrebi obavijestiti o informacijama koje je još potrebno dostaviti te će navesti rok do kojeg traženi dokaz mora biti dostavljen. Komisija zadržava pravo na traženje dodatnih dokaza u prilog zahtjevu.

3.5.   Dokazi o uobičajenoj vrijednosti u slučaju uvoza iz određenih zemalja koje nisu članice WTO-a

Ako se traži povrat pristojbi na uvoz iz zemlje koja nije članica WTO-a, a navedena je u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (9), uobičajena vrijednost bit će utvrđena prema članku 2. stavku 7. osnovne uredbe i u skladu s metodologijom korištenom za dotičnu primjenjivu pristojbu na uvoz.

Uobičajena vrijednost u tom se slučaju utvrđuje na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u odgovarajućoj analognoj zemlji i podnositelj zahtjeva trebao bi utvrditi i tražiti suradnju proizvođača u analognoj zemlji.

Trebao bi tražiti suradnju od istih poduzeća koja su surađivala u izvornom ispitnom postupku, osim ako može dokazati da je korištenje podataka drugih proizvođača u istoj zemlji ili podataka druge analogne zemlje primjerenije.

Ako podnositelj zahtjeva ne može dobiti nikakvu suradnju, može predložiti bilo koju drugu metodu iz članka 2. stavka 7. osnovne uredbe te dostaviti podatke potrebne za izračun uobičajenih vrijednosti na temelju te druge metode. Podnositelj zahtjeva trebao bi dostaviti zadovoljavajuće dokaze da je neuspješno tražio suradnju od svih poznatih proizvođača proizvoda iz ispitnog postupka.

Ako podnositelj zahtjeva ne dostavi podatke za izračun uobičajenih vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe u razumnom roku, Komisija mora odbiti zahtjev zbog nedostatka popratnih dokaza.

3.6.   Dokazi o uobičajenoj vrijednosti u slučaju uvoza iz zemlje sa znatnim poremećajima

Ako se traži povrat pristojbi na uvoz iz zemlje za koju su u izvornom ispitnom postupku ili nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera utvrđeni znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe koji se odnose na dotičnu primjenjivu pristojbu, uobičajena vrijednost u pravilu će biti utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe.

U tom se slučaju uobičajena vrijednost izračunava isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene ili referentne vrijednosti.

Vidjeti točku 3.7. za informacije o prijelaznom razdoblju za primjenu te metodologije.

3.7.   Prijelazno razdoblje za metodologiju utvrđivanja uobičajene vrijednosti

U skladu s člankom 11. stavkom 4. osnovne uredbe za utvrđivanje uobičajene vrijednosti tijekom prijelaznog razdoblja primjenjivat će se metodologija za zemlje bez tržišnog gospodarstva koja je bila na snazi do 19. prosinca 2017.:

| — | ako se povrat traži za pristojbe temeljene na uobičajenoj vrijednosti izračunanoj u skladu s metodologijom za zemlje bez tržišnog gospodarstva u obliku u kojem je bila na snazi do 19. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

ako se povrat traži za pristojbe temeljene na uobičajenoj vrijednosti izračunanoj u skladu s metodologijom za zemlje bez tržišnog gospodarstva u obliku u kojem je bila na snazi do 19. prosinca 2017.,

| — | do datuma pokretanja prve revizije zbog isteka tih mjera nakon 19. prosinca 2017. (10) |
| --- | --- |

—

do datuma pokretanja prve revizije zbog isteka tih mjera nakon 19. prosinca 2017. (10)

U tu svrhu primjenjuju se odredbe osnovne uredbe na snazi do 19. prosinca 2017. („osnovna uredba iz 2017.”) (11). U takvim će se slučajevima uobičajena vrijednost utvrditi u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne uredbe iz 2017., osim ako proizvođač izvoznik dobije tretman tržišnog gospodarstva (MET) u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne uredbe iz 2017.

Ako se MET ne primijeni, uobičajena vrijednost utvrdit će se u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne uredbe iz 2017. na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”). Podnositelj zahtjeva trebao bi utvrditi i tražiti suradnju proizvođača u analognoj zemlji.

Trebao bi tražiti suradnju od istih poduzeća koja su surađivala u izvornom ispitnom postupku, osim ako može dokazati da je korištenje podataka drugih proizvođača u istoj zemlji ili podataka druge analogne zemlje primjerenije.

Ako podnositelj zahtjeva ne može dobiti nikakvu suradnju, može predložiti bilo koju drugu metodu iz članka 2. stavka 7. točke (a) osnovne uredbe iz 2017. te dostaviti podatke potrebne za izračun uobičajenih vrijednosti na temelju te druge metode. Podnositelj zahtjeva trebao bi dostaviti zadovoljavajuće dokaze da je neuspješno tražio suradnju od svih poznatih proizvođača proizvoda iz ispitnog postupka.

Ako podnositelj zahtjeva ne dostavi podatke za izračun uobičajenih vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne uredbe iz 2017. u razumnom roku, Komisija mora odbiti zahtjev zbog nedostatka popratnih dokaza.

3.8.   Opetovani zahtjevi

Čim podnositelj zahtjeva shvati da će podnijeti više od jednog zahtjeva za povrat naplaćenih antidampinških pristojbi na dotični proizvod, trebao bi o tome obavijestiti Komisiju. Ta je informacija potrebna kako bi Komisija mogla organizirati ispitni postupak na najučinkovitiji i najefikasniji način.

4.   Ocjena osnovanosti zahtjeva

Komisija će se obratiti proizvođaču izvozniku i zatražiti informacije o njegovoj uobičajenoj vrijednosti i izvoznim cijenama za određeno reprezentativno razdoblje. Zahtjev će se smatrati valjano potkrijepljenim dokazima (12) samo ako je Komisija primila sve tražene informacije i ispunjene upitnike (uključujući ispunjavanje svih materijalnih nedostataka koji su eventualno utvrđeni).

| (a) | Reprezentativno razdoblje
  U svrhu utvrđivanja revidirane dampinške marže Komisija će odrediti reprezentativno razdoblje koje obično obuhvaća minimalno šest mjeseci i uključuje kratko razdoblje koje prethodi datumu izdavanja računa prve transakcije proizvođača izvoznika za koju se traži povrat. |
| --- | --- |

(a)

Reprezentativno razdoblje

U svrhu utvrđivanja revidirane dampinške marže Komisija će odrediti reprezentativno razdoblje koje obično obuhvaća minimalno šest mjeseci i uključuje kratko razdoblje koje prethodi datumu izdavanja računa prve transakcije proizvođača izvoznika za koju se traži povrat.

| (b) | Upitnici o dampingu
  U skladu s člankom 6. stavkom 2. osnovne uredbe od proizvođača izvoznika podnositelja zahtjeva i, ako je potrebno, povezanih uvoznika tražit će se da dostave informacije o njihovim prodajama Uniji, a ne samo prodajama podnositelju zahtjeva, tijekom reprezentativnog razdoblja.
  Informacije će se tražiti putem upitnika poslanog proizvođaču izvozniku podnositelja zahtjeva (i svim povezanim izvoznicima u Uniju) s rokom za odgovor od 37 dana.
  Proizvođač izvoznik može poslati povjerljive informacije izravno Komisiji, a ne preko podnositelja zahtjeva. U skladu s člankom 19. stavkom 2. osnovne uredbe odgovore na upitnik ili bilo koje druge podnesene povjerljive informacije trebalo bi dostaviti u verziji koja nije povjerljiva. Takve informacije koje nisu povjerljive bit će dostupne na uvid zainteresiranim stranama i može im se pristupiti putem straniceTRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). |
| --- | --- |

(b)

Upitnici o dampingu

U skladu s člankom 6. stavkom 2. osnovne uredbe od proizvođača izvoznika podnositelja zahtjeva i, ako je potrebno, povezanih uvoznika tražit će se da dostave informacije o njihovim prodajama Uniji, a ne samo prodajama podnositelju zahtjeva, tijekom reprezentativnog razdoblja.

Informacije će se tražiti putem upitnika poslanog proizvođaču izvozniku podnositelja zahtjeva (i svim povezanim izvoznicima u Uniju) s rokom za odgovor od 37 dana.

Proizvođač izvoznik može poslati povjerljive informacije izravno Komisiji, a ne preko podnositelja zahtjeva. U skladu s člankom 19. stavkom 2. osnovne uredbe odgovore na upitnik ili bilo koje druge podnesene povjerljive informacije trebalo bi dostaviti u verziji koja nije povjerljiva. Takve informacije koje nisu povjerljive bit će dostupne na uvid zainteresiranim stranama i može im se pristupiti putem straniceTRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI).

| (c) | Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)
  Ako se primjenjuje prijelazno razdoblje iz točke 3.7., proizvođač izvoznik može podnijeti zahtjev za MET u svrhu ispitnog postupka o povratu. U tom će slučaju morati dostaviti sve tražene informacije iz članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe iz 2017.
  Ako je MET odobren proizvođaču izvozniku, uobičajena vrijednost bit će utvrđena na temelju njegovih cijena i troškova u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. osnovne uredbe iz 2017.
  Ako MET nije odobren, uobičajena vrijednost bit će utvrđena na temelju članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe iz 2017.
  Utvrđivanje MET-a u ispitnom postupku o povratu primjenjivat će se samo u svrhu utvrđivanja dampinške marže tijekom reprezentativnog razdoblja za povrat.
  MET će se u svrhu ispitnog postupka o povratu odobriti, bez obzira na to je li proizvođaču izvozniku on već odobren u izvornom ispitnom postupku i je li on surađivao u izvornom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(c)

Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)

Ako se primjenjuje prijelazno razdoblje iz točke 3.7., proizvođač izvoznik može podnijeti zahtjev za MET u svrhu ispitnog postupka o povratu. U tom će slučaju morati dostaviti sve tražene informacije iz članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe iz 2017.

Ako je MET odobren proizvođaču izvozniku, uobičajena vrijednost bit će utvrđena na temelju njegovih cijena i troškova u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. osnovne uredbe iz 2017.

Ako MET nije odobren, uobičajena vrijednost bit će utvrđena na temelju članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe iz 2017.

Utvrđivanje MET-a u ispitnom postupku o povratu primjenjivat će se samo u svrhu utvrđivanja dampinške marže tijekom reprezentativnog razdoblja za povrat.

MET će se u svrhu ispitnog postupka o povratu odobriti, bez obzira na to je li proizvođaču izvozniku on već odobren u izvornom ispitnom postupku i je li on surađivao u izvornom ispitnom postupku.

| (d) | Izvoz iz određenih zemalja koje nisu članice WTO-a
  Ako se traži povrat za pristojbe na izvoz iz određenih zemalja koje nisu članice WTO-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se na temelju članka 2. stavka 7. osnovne uredbe (vidjeti točku 3.5. za dokaze koje podnositelj zahtjeva treba dostaviti). |
| --- | --- |

(d)

Izvoz iz određenih zemalja koje nisu članice WTO-a

Ako se traži povrat za pristojbe na izvoz iz određenih zemalja koje nisu članice WTO-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se na temelju članka 2. stavka 7. osnovne uredbe (vidjeti točku 3.5. za dokaze koje podnositelj zahtjeva treba dostaviti).

| (e) | Izvoz iz zemalja sa znatnim poremećajima
  Uz postupak naveden u prethodnoj točki (b), od proizvođača izvoznika podnositelja zahtjeva tražit će se da dostavi informacije o faktorima proizvodnje korištenima u reprezentativnom razdoblju.
  Informacije će se tražiti putem obrasca koji se šalje proizvođaču izvozniku podnositelja zahtjeva, a odgovori se trebaju dostaviti u roku od 15 dana. |
| --- | --- |

(e)

Izvoz iz zemalja sa znatnim poremećajima

Uz postupak naveden u prethodnoj točki (b), od proizvođača izvoznika podnositelja zahtjeva tražit će se da dostavi informacije o faktorima proizvodnje korištenima u reprezentativnom razdoblju.

Informacije će se tražiti putem obrasca koji se šalje proizvođaču izvozniku podnositelja zahtjeva, a odgovori se trebaju dostaviti u roku od 15 dana.

| (f) | Posjeti radi provjere
  Upozoravaju se stranke koje dostavljaju informacije da Komisija ima pravo na posjet radi provjere primljenih informacija u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(f)

Posjeti radi provjere

Upozoravaju se stranke koje dostavljaju informacije da Komisija ima pravo na posjet radi provjere primljenih informacija u skladu s člankom 16. osnovne uredbe.

4.1.   Analiza osnovanosti

| (a) | Opća metodologija
  Revidirana dampinška marža bit će utvrđena za reprezentativno razdoblje usporedbom:






  — | uobičajenih vrijednosti, |
| --- | --- | --- |

(a)

Opća metodologija

Revidirana dampinška marža bit će utvrđena za reprezentativno razdoblje usporedbom:

—

uobičajenih vrijednosti,

| — | izvoznih cijena |
| --- | --- |

—

izvoznih cijena

za izvezene proizvode u pitanju, u skladu s relevantnim odredbama članka 2. Osnovne uredbe.

Člankom 11. stavkom 9. osnovne uredbe propisuje se da Komisija primjenjuje „istu metodologiju koju je primijenila u ispitnom postupku koji je doveo do pristojbe, vodeći pritom računa o članku 2. (Utvrđivanje dampinga), a posebno o stavcima 11. i 12. (Korištenje ponderiranih prosjeka za izračun dampinške marže) tog članka, kao i o članku 17. (Odabir uzorka).”

Komisija može temeljiti izračun revidirane dampinške marže na uzorku proizvođača izvoznika, vrstama proizvoda ili transakcijama na koje se zahtjev odnosi na temelju članka 17. osnovne uredbe, a posebno njegova stavka 3. Uzorkovanje će se primjenjivati ako je broj proizvođača izvoznika, vrsta proizvoda ili transakcija u pitanju tako velik da bi pojedinačni istražni postupci bili preveliko opterećenje i sprječavali pravovremeni dovršetak ispitnog postupka. To će se utvrditi najranije u razdoblju od šest mjeseci računajući od datuma podnošenja prvog zahtjeva ili 12 mjeseci računajući od datuma uvođenja konačnih mjera, ovisno o tome što je kasnije.

| (b) | Provedba članka 11. stavka 10. osnovne uredbe
  Ako je izvozna cijena izračunana na temelju članka 2. stavka 9. osnovne uredbe, Komisija je izračunava bez oduzimanja iznosa naplaćenih antidampinških pristojbi ako je dostavljen dokaz iz kojeg se može zaključiti da se pristojba odražava na preprodajne cijene i naknadne prodajne cijene u Uniji. Komisija će ispitati jesu li antidampinške pristojbe obuhvaćene porastom prodajnih cijena neovisnim kupcima Unije između originalnog razdoblja i razdoblja ispitnog postupka za povrat. |
| --- | --- |

(b)

Provedba članka 11. stavka 10. osnovne uredbe

Ako je izvozna cijena izračunana na temelju članka 2. stavka 9. osnovne uredbe, Komisija je izračunava bez oduzimanja iznosa naplaćenih antidampinških pristojbi ako je dostavljen dokaz iz kojeg se može zaključiti da se pristojba odražava na preprodajne cijene i naknadne prodajne cijene u Uniji. Komisija će ispitati jesu li antidampinške pristojbe obuhvaćene porastom prodajnih cijena neovisnim kupcima Unije između originalnog razdoblja i razdoblja ispitnog postupka za povrat.

| (c) | Korištenje nalaza revizije
  Tijekom ispitivanja svakog zahtjeva za povrat Komisija može u bilo kojem trenutku pokrenuti privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe. Postupak koji se tiče zahtjeva za povrat bit će obustavljen do završetka revizije.
  Nalazi ispitnog postupka revizije mogu se koristiti samo za utvrđivanje osnovanosti zahtjeva za traženje povrata, pod uvjetom da je datum transakcija za koje se traži povrat obuhvaćen razdobljem ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(c)

Korištenje nalaza revizije

Tijekom ispitivanja svakog zahtjeva za povrat Komisija može u bilo kojem trenutku pokrenuti privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe. Postupak koji se tiče zahtjeva za povrat bit će obustavljen do završetka revizije.

Nalazi ispitnog postupka revizije mogu se koristiti samo za utvrđivanje osnovanosti zahtjeva za traženje povrata, pod uvjetom da je datum transakcija za koje se traži povrat obuhvaćen razdobljem ispitnog postupka revizije.

| (d) | Ekstrapolacija
  Bez obzira na prethodnu točku (c), u svrhu administrativne učinkovitosti, dampinška marža utvrđena u bilo kojem ispitnom postupku može se ekstrapolirati za uvozne transakcije za koje je zatražen povrat a koje nisu obavljene u tom ispitnom razdoblju. To podliježe sljedećim uvjetima: | ekstrapolacija se može provesti samo za razdoblje neposredno prije ili poslije ispitnog razdoblja, |
| --- | --- | --- |

(d)

Ekstrapolacija

Bez obzira na prethodnu točku (c), u svrhu administrativne učinkovitosti, dampinška marža utvrđena u bilo kojem ispitnom postupku može se ekstrapolirati za uvozne transakcije za koje je zatražen povrat a koje nisu obavljene u tom ispitnom razdoblju. To podliježe sljedećim uvjetima:

ekstrapolacija se može provesti samo za razdoblje neposredno prije ili poslije ispitnog razdoblja,

| | maksimalno razdoblje za koje se rezultati ispitnog postupka mogu ekstrapolirati je šest mjeseci, |
| --- | --- |

maksimalno razdoblje za koje se rezultati ispitnog postupka mogu ekstrapolirati je šest mjeseci,

| | ekstrapolacija se može primijeniti samo ako je dampinška marža izračunana i utvrđena na temelju završenog ispitnog postupka, |
| --- | --- |

ekstrapolacija se može primijeniti samo ako je dampinška marža izračunana i utvrđena na temelju završenog ispitnog postupka,

| | ekstrapolacija će se primijeniti samo na zbroj pristojbi koji je relativno malen u kontekstu cjelokupnog zahtjeva za povrat. |
| --- | --- |

ekstrapolacija će se primijeniti samo na zbroj pristojbi koji je relativno malen u kontekstu cjelokupnog zahtjeva za povrat.

4.2.   Nesuradnja

Ako podnositelj zahtjeva, proizvođač izvoznik ili proizvođač iz analogne zemlje (ako je primjenjivo):

| | dostavi lažne ili obmanjujuće informacije,
  ili |
| --- | --- |

dostavi lažne ili obmanjujuće informacije,

ili

| | uskrati pristup relevantnim informacijama ili ih ne dostavi u razumnom vremenskom roku,
  ili |
| --- | --- |

uskrati pristup relevantnim informacijama ili ih ne dostavi u razumnom vremenskom roku,

ili

| | znatno ometa ispitni postupak, uključujući ometanje provjere informacija u mjeri u kojoj to Komisija smatra potrebnim
  te će se informacije zanemariti, a Komisija može zaključiti da podnositelj zahtjeva nije ispunio obvezu dostavljanja dokaza. Zbog toga zahtjev može biti odbijen na temelju članka 11. stavka 8. trećeg podstavka osnovne uredbe. |
| --- | --- |

znatno ometa ispitni postupak, uključujući ometanje provjere informacija u mjeri u kojoj to Komisija smatra potrebnim

te će se informacije zanemariti, a Komisija može zaključiti da podnositelj zahtjeva nije ispunio obvezu dostavljanja dokaza. Zbog toga zahtjev može biti odbijen na temelju članka 11. stavka 8. trećeg podstavka osnovne uredbe.

4.3.   Objava

Po završetku ispitnog postupka osnovanosti zahtjeva podnositelj zahtjeva primit će objavu osnovnih činjenica i razmatranja na temelju kojih Komisija namjerava donijeti odluku o zahtjevu za povrat. Proizvođač izvoznik koji surađuje može dobiti samo informacije o obradi njegovih podataka, posebno o izračunu uobičajene vrijednosti i izvoznih cijena.

5.   Ishod

5.1.   Preplaćeni iznos koji treba vratiti

Preplaćeni iznos koji treba vratiti podnositelju zahtjeva obično se računa kao razlika između naplaćene pristojbe i dampinške marže utvrđene u ispitnom postupku o povratu, kao apsolutni zbroj.

5.2.   Plaćanje

Povrat obično isplaćuje država članica u kojoj su antidampinške pristojbe utvrđene i kasnije naplaćene u roku od 90 dana od datuma primitka obavijesti o odluci o povratu.

Odluka o mogućem plaćanju kamata, ako se povrat isplati nakon 90 dana, podliježe nacionalnom zakonodavstvu svake države članice.

5.3.   Opoziv odluke o povratu

Ako se naknadno utvrdi da je odluka kojom se odobrava povrat donesena na temelju lažnih ili nepotpunih informacija, takva odluka bit će retroaktivno opozvana. Činjenica da se odluka o povratu temelji na lažnim ili nepotpunim informacijama dovodi do nedostatka objektivne pravne osnove za tu odluku, čime se stoga podnositelju zahtjeva ab initio oduzima pravo na povrat i opravdava opoziv odluke.

Kao rezultat takvog opoziva, vraćeni iznosi koji odgovaraju izvornim antidampinškim pristojbama bit će ponovno naplaćeni.

Kada Komisija donese odluku o opozivu povrata, dotična država članica dužna se pobrinuti da se ta odluka ispravno provede na njezinu državnom području naplatom nepropisno vraćenih iznosa na temelju članka 11. stavka 8. osnovne uredbe.

Nacionalna tijela dotične države članice pri provedbi takve odluke djeluju u skladu s postupovnim i materijalnim pravilima vlastitog nacionalnog prava. Primjena nacionalnog prava ne bi trebala utjecati na područje primjene i djelotvornost odluke Komisije o opozivu njezine prethodne odluke o odobravanju povrata.

5.4.   Transparentnost

Primjerci odluka Komisije koji nisu povjerljivi na temelju članka 11. stavka 8. osnovne uredbe, kao i ispitni postupci o povratu koji su u tijeku, objavljeni su na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu.

---

(1)  Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).

(2)  Obavijest Komisije o povratu antidampinških pristojbi (SL C 164, 29.5.2014., str. 9.).

(3)  Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

(4)  Postupak opisan u ovoj Obavijesti primjenjuje se mutatis mutandis na zahtjeve za povrat koje podnesu uvoznici koji su platili antidampinške pristojbe Unije na uvoz robe ocarinjene u Sjevernoj Irskoj, u skladu s naslovom 5. Priloga II. Protokolu o Irskoj i Sjevernoj Irskoj uz Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL C 384I, 12.11.2019., str. 1.) kako je izmijenjen Odlukom br. 3/2020 Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 443, 30.12.2020., str. 3.).

(5)  Kontrolni brojevi proizvoda stvoreni su u svrhu izračuna dampinške marže za svaku pojedinu vrstu i moguću kombinaciju značajki proizvoda, za sve proizvode proizvedene i izvezene u Europsku uniju, kao i za one prodane na domaćem tržištu.

(6)  Zahtjevi za povrat proizvoda uvezenih u epikontinentalni pojas ili isključivi gospodarski pojas države članice mora se podnijeti tijelima države članice koja su utvrdila carinski dug u skladu s člankom 4. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1131 od 2. srpnja 2019. o uspostavi carinskog instrumenta radi provedbe članka 14.a Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća i članka 24.a Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća.

(7)  Za izračun roka vidjeti Uredbu Vijeća (EEZ, Euratom) br. 1182/71 od 3. lipnja 1971. o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na razdoblja, datume i rokove (SL L 124, 8.6.1971., str. 1.).

(8)  Ako informacije nisu dostupne u trenutku podnošenja zahtjeva, nakon podnošenja mora ih se dostaviti izravno Komisiji.

(9)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.).

(10)  Vidjeti članak 11. stavak 3. četvrti podstavak osnovne uredbe.

(11)  Vidjeti Prilog III. za relevantne odredbe.

(12)  Vidjeti članak 11. stavak 8. četvrtu alineju osnovne uredbe.

---

PRILOG I.

OBRAZAC ZAHTJEVA ZA POVRAT (1)

Image 1

Image 2

---

(1)  Elektronička verzija ovog obrasca dostupna je na internetskim stranicama Europske komisije, Glavne uprave za trgovinuhttps://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/november/tradoc_152900.pdf.

---

PRILOG II.

TABLICA UVOZNIH TRANSAKCIJA

| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Transakcija br. | Kupovni račun br. | Datum kupovnog računa | Naziv dobavljača/izvoznika | Naziv proizvođača u zemlji podrijetla | Zemlja podrijetla | Vrsta proizvoda (naziv) | Vrsta proizvoda (referentni broj ili broj modela) | Tarifa/oznaka KN | Kupljena količina | Vrijednost računa | Valuta | Jedinična cijena | Datum plaćanja računa |
| 1. | | | | | | | | | | | | | |
| 2. | | | | | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | | | | | |
| 4. | | | | | | | | | | | | | |
| 5. | | | | | | | | | | | | | |
| 6. | | | | | | | | | | | | | |

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

k

l

m

n

Transakcija br.

Kupovni račun br.

Datum kupovnog računa

Naziv dobavljača/izvoznika

Naziv proizvođača u zemlji podrijetla

Zemlja podrijetla

Vrsta proizvoda (naziv)

Vrsta proizvoda (referentni broj ili broj modela)

Tarifa/oznaka KN

Kupljena količina

Vrijednost računa

Valuta

Jedinična cijena

Datum plaćanja računa

1.

2.

3

4.

5.

6.

Objašnjenje tablice:

| a | Transakcija br. | Svaka transakcija trebala bi biti označena rednim brojem koji je potrebno upisati i u dotične popratne dokumente (npr. račun). |
| --- | --- | --- |
| h | Referentni broj ili broj modela vrste proizvoda | Navesti trgovački referentni broj ili oznaku proizvoda. |
| s | Datum slanja | Navesti datum kada je dostavljač poslao proizvode. |
| w | Carinska vrijednost (temelj za pristojbu) | To bi trebala biti carinska vrijednost kako je prikazana u carinskoj evidenciji. Obično se carinska vrijednost temelji na vrijednosti računa kojoj se dodaju troškovi vozarine/osiguranja. |
| v | Datum pristojbi koje je utvrdila carina | To je datum kada je carina utvrdila pristojbe, što je obično datum primitka carinske deklaracije. |
| aa | Datum plaćanja pristojbi | To je datum kada su pristojbe plaćene carini. Stoga bi to trebao biti datum kada je dotični iznos prebačen s bankovnog računa poduzeća na bankovni račun carine. |
| | Referentni broj uplate | Dostaviti referentni broj zapisa o plaćanju računa (npr. broj i datum bankovnog izvješća). |
| | Valuta | Koristiti ISO oznake. Popis ISO oznaka dostupan je na internetskoj stranicihttp://www.cc.cec/inforecu/files.htm |

a

Transakcija br.

Svaka transakcija trebala bi biti označena rednim brojem koji je potrebno upisati i u dotične popratne dokumente (npr. račun).

h

Referentni broj ili broj modela vrste proizvoda

Navesti trgovački referentni broj ili oznaku proizvoda.

s

Datum slanja

Navesti datum kada je dostavljač poslao proizvode.

w

Carinska vrijednost (temelj za pristojbu)

To bi trebala biti carinska vrijednost kako je prikazana u carinskoj evidenciji. Obično se carinska vrijednost temelji na vrijednosti računa kojoj se dodaju troškovi vozarine/osiguranja.

v

Datum pristojbi koje je utvrdila carina

To je datum kada je carina utvrdila pristojbe, što je obično datum primitka carinske deklaracije.

aa

Datum plaćanja pristojbi

To je datum kada su pristojbe plaćene carini. Stoga bi to trebao biti datum kada je dotični iznos prebačen s bankovnog računa poduzeća na bankovni račun carine.

Referentni broj uplate

Dostaviti referentni broj zapisa o plaćanju računa (npr. broj i datum bankovnog izvješća).

Valuta

Koristiti ISO oznake. Popis ISO oznaka dostupan je na internetskoj stranicihttp://www.cc.cec/inforecu/files.htm

Utvrđivanje prihvatljivosti zahtjeva za povrat. Prilog: Tablica uvoznih transakcija

| o | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z | aa | ab |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Referentni broj uplate | Devizni tečaj | Vrijednost računa u valuti uvoznika | Incoterms | Datum slanja | Iznos vozarine | Carinska evidencija (broj JCD-a) | Datum pristojbi koje je utvrdila carina | Carinska vrijednost (temelj za pristojbu) | Valuta | Stopa antidampinške pristojbe (%) | Iznos antidampinške pristojbe | Datum plaćanja pristojbi | Referentni broj uplate |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |

o

p

q

r

s

t

u

v

w

x

y

z

aa

ab

Referentni broj uplate

Devizni tečaj

Vrijednost računa u valuti uvoznika

Incoterms

Datum slanja

Iznos vozarine

Carinska evidencija (broj JCD-a)

Datum pristojbi koje je utvrdila carina

Carinska vrijednost (temelj za pristojbu)

Valuta

Stopa antidampinške pristojbe (%)

Iznos antidampinške pristojbe

Datum plaćanja pristojbi

Referentni broj uplate

Incoterms

| EXW | Franko tvornica |
| --- | --- |
| FCA | Franko prijevoznik |
| FAS | Franko uz bok broda |
| FOB | Franko brod |
| CFR | Cijena i vozarina |
| CIF | Cijena, osiguranje i vozarina |
| CPT | Vozarina plaćena do |
| CIP | Vozarina i osiguranje plaćeni do |
| DAF | Isporučeno na granici |
| DES | Isporučeno franko brod |
| DEQ | Isporučeno franko obala (plaćena pristojba) |
| DDU | Isporučeno neocarinjeno |
| DDP | Isporučeno i ocarinjeno |

EXW

Franko tvornica

FCA

Franko prijevoznik

FAS

Franko uz bok broda

FOB

Franko brod

CFR

Cijena i vozarina

CIF

Cijena, osiguranje i vozarina

CPT

Vozarina plaćena do

CIP

Vozarina i osiguranje plaćeni do

DAF

Isporučeno na granici

DES

Isporučeno franko brod

DEQ

Isporučeno franko obala (plaćena pristojba)

DDU

Isporučeno neocarinjeno

DDP

Isporučeno i ocarinjeno

---

PRILOG III.

Izvadak iz članka 2. stavka 7. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije, u obliku u kojem je bila na snazi do 19. prosinca 2017.

7.

(a)

| (a) | U slučaju uvoza iz zemalja bez tržišnoga gospodarstva (1) uobičajena vrijednost određuje se na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva, odnosno cijene iz takve treće zemlje u druge zemlje, uključujući Uniju, odnosno ako to nije moguće, na nekoj drugoj razumnoj osnovi, uključujući stvarno plaćenu ili naplativu cijenu u Uniji za istovjetan proizvod, odgovarajuće prilagođenu, ako je potrebno, kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.
  Odgovarajuća treća zemlja tržišnoga gospodarstva odabire se na razuman način, pri čemu se u obzir uzimaju svi pouzdani podaci dostupni u trenutku odabira. Vodi se računa i o rokovima. Ako je moguće, koristi se treća zemlja tržišnoga gospodarstva nad kojom se provodi isti ispitni postupak.
  Stranke iz ispitnog postupka obavješćuju se odmah nakon pokretanja o odabranoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva te im se daje 10 dana za primjedbe. |
| --- | --- |

U slučaju uvoza iz zemalja bez tržišnoga gospodarstva (1) uobičajena vrijednost određuje se na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva, odnosno cijene iz takve treće zemlje u druge zemlje, uključujući Uniju, odnosno ako to nije moguće, na nekoj drugoj razumnoj osnovi, uključujući stvarno plaćenu ili naplativu cijenu u Uniji za istovjetan proizvod, odgovarajuće prilagođenu, ako je potrebno, kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.

Odgovarajuća treća zemlja tržišnoga gospodarstva odabire se na razuman način, pri čemu se u obzir uzimaju svi pouzdani podaci dostupni u trenutku odabira. Vodi se računa i o rokovima. Ako je moguće, koristi se treća zemlja tržišnoga gospodarstva nad kojom se provodi isti ispitni postupak.

Stranke iz ispitnog postupka obavješćuju se odmah nakon pokretanja o odabranoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva te im se daje 10 dana za primjedbe.

| (b) | U antidampinškim ispitnim postupcima uvoza iz Narodne Republike Kine, Vijetnama i Kazahstana i neke druge zemlje bez tržišnoga gospodarstva, a koja je članica WTO-a na dan pokretanja ispitnog postupka, uobičajena vrijednost određuje se u skladu sa stavcima od 1. do 6., ako se utvrdi, na temelju valjano potkrijepljenih pritužbi jednog ili više proizvođača nad kojim se provodi ispitni postupak i u skladu s kriterijima i postupcima utvrđenim u točki (c), da za tog proizvođača, odnosno za te proizvođače, u odnosu na proizvodnju i prodaju dotičnog istovjetnog proizvoda prevladavaju uvjeti tržišnoga gospodarstva. Ako to nije slučaj, primjenjuju se pravila utvrđena u točki (a). |
| --- | --- |

(b)

U antidampinškim ispitnim postupcima uvoza iz Narodne Republike Kine, Vijetnama i Kazahstana i neke druge zemlje bez tržišnoga gospodarstva, a koja je članica WTO-a na dan pokretanja ispitnog postupka, uobičajena vrijednost određuje se u skladu sa stavcima od 1. do 6., ako se utvrdi, na temelju valjano potkrijepljenih pritužbi jednog ili više proizvođača nad kojim se provodi ispitni postupak i u skladu s kriterijima i postupcima utvrđenim u točki (c), da za tog proizvođača, odnosno za te proizvođače, u odnosu na proizvodnju i prodaju dotičnog istovjetnog proizvoda prevladavaju uvjeti tržišnoga gospodarstva. Ako to nije slučaj, primjenjuju se pravila utvrđena u točki (a).

| (c) | Zahtjev iz točke (b) mora biti podnesen u pisanom obliku i sadržavati dostatne dokaze da proizvođač posluje u uvjetima tržišnoga gospodarstva, to jest ako:






  — | odluke poduzeća o cijenama, troškovima i faktorima proizvodnje, uključujući na primjer sirovine, trošak tehnologije i rada, proizvodnju, prodaju i ulaganje, donose se kao odgovor na tržišne signale koji odražavaju ponudu i potražnju, a bez značajnog uplitanja države u ta pitanja, kao i ako troškovi glavnih faktora proizvodnje odražavaju tržišne vrijednosti, |
| --- | --- | --- |

(c)

Zahtjev iz točke (b) mora biti podnesen u pisanom obliku i sadržavati dostatne dokaze da proizvođač posluje u uvjetima tržišnoga gospodarstva, to jest ako:

—

odluke poduzeća o cijenama, troškovima i faktorima proizvodnje, uključujući na primjer sirovine, trošak tehnologije i rada, proizvodnju, prodaju i ulaganje, donose se kao odgovor na tržišne signale koji odražavaju ponudu i potražnju, a bez značajnog uplitanja države u ta pitanja, kao i ako troškovi glavnih faktora proizvodnje odražavaju tržišne vrijednosti,

| — | poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se koristi za sve potrebe, |
| --- | --- |

—

poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se koristi za sve potrebe,

| — | troškovi proizvodnje i financijska situacija poduzeća nisu pod utjecajem značajnih poremećaja iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva, posebno u odnosu na amortizaciju imovine, ostale otpise, trgovinu razmjene i plaćanja kompenzacijom dugovanja, |
| --- | --- |

—

troškovi proizvodnje i financijska situacija poduzeća nisu pod utjecajem značajnih poremećaja iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva, posebno u odnosu na amortizaciju imovine, ostale otpise, trgovinu razmjene i plaćanja kompenzacijom dugovanja,

| — | na dotična poduzeća primjenjuju se zakoni o stečaju i imovini koji jamče pravnu sigurnost i stabilnost poslovanja poduzeća, i |
| --- | --- |

—

na dotična poduzeća primjenjuju se zakoni o stečaju i imovini koji jamče pravnu sigurnost i stabilnost poslovanja poduzeća, i

| — | konverzija valuta obavlja se po tržišnim stopama. |
| --- | --- |

—

konverzija valuta obavlja se po tržišnim stopama.

---

(1)  Uključujući Albaniju, Armeniju, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruziju, Kirgistan, Moldovu, Mongoliju, Sjevernu Koreju, Tadžikistan, Turkmenistan i Uzbekistan.

1

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 7.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 118/72

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10214 — Clearlake/TA Associates/Precisely)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 118/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Clearlake Capital Group, L.P. („Clearlake”, SAD), |
| --- | --- |

—

Clearlake Capital Group, L.P. („Clearlake”, SAD),

| — | TA Associates Management, L.P. („TA Associates”, SAD), |
| --- | --- |

—

TA Associates Management, L.P. („TA Associates”, SAD),

| — | Starfish Parent, L.P., koji djeluje u okviru robne marke Precisely („Precisely”, SAD), pod kontrolom poduzetnika Centerbridge Partners, L.P. („Centerbridge”, SAD). |
| --- | --- |

—

Starfish Parent, L.P., koji djeluje u okviru robne marke Precisely („Precisely”, SAD), pod kontrolom poduzetnika Centerbridge Partners, L.P. („Centerbridge”, SAD).

Clearlake i TA Associates stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom Precisely.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Clearlake: ulaganja privatnog kapitala s portfeljnim društvima koja posluju u području softverskih i tehnoloških usluga, energetike i industrije te potrošačkih proizvoda i usluga, |
| --- | --- |

—

Clearlake: ulaganja privatnog kapitala s portfeljnim društvima koja posluju u području softverskih i tehnoloških usluga, energetike i industrije te potrošačkih proizvoda i usluga,

| — | TA Associates: ulaganje u privatni vlasnički kapital, s portfeljnim društvima koja posluju u odabranim sektorima, uključujući poslovne usluge, potrošačke i financijske usluge, zdravstvenu skrb i tehnologije, i |
| --- | --- |

—

TA Associates: ulaganje u privatni vlasnički kapital, s portfeljnim društvima koja posluju u odabranim sektorima, uključujući poslovne usluge, potrošačke i financijske usluge, zdravstvenu skrb i tehnologije, i

| — | Precisely: pružanje softvera za cjelovitost podataka, primjerice alata za integraciju i kvalitetu podataka i rješenja za uključenost klijenata. |
| --- | --- |

—

Precisely: pružanje softvera za cjelovitost podataka, primjerice alata za integraciju i kvalitetu podataka i rješenja za uključenost klijenata.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10214 – Clearlake/TA Associates/Precisely

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Eadresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 7.4.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/74 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 118/74

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 118/08)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI KOJOM SE MIJENJA JEDINSTVENI DOKUMENT

„TORO”

PDO-ES-A0886-AM04

Datum obavijesti: 11.1.2021.

OPIS I OBRAZLOŽENJE ODOBRENE IZMJENE

1.   Izmjena organoleptičkih svojstava po vrsti vina

OPIS

Mijenja se organoleptički opis zaštićenih vina.

Ova se izmjena odnosi na odjeljak 2. pododjeljak (b) specifikacije proizvoda i odjeljak 4. jedinstvenog dokumenta.

Vrsta izmjene: STANDARDNA (uključuje izmjenu jedinstvenog dokumenta). Ovom se izmjenom prilagođavaju organoleptička svojstva radi njihove bolje procjene u okviru senzorne analize. Proizvod se ne mijenja znatno te zadržava svojstva i profil koji su opisani u odjeljku o povezanosti i koji proizlaze iz međudjelovanja prirodnih i ljudskih čimbenika. Stoga se smatra da ona ne odgovara nijednoj vrsti izmjene predviđene člankom 14. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOZI

Regulatorni odbor u postupku je akreditacije za upotrebu norme UNE-EN-ISO 17065 za potrebe obavljanja svojih zadaća certificiranja. Stoga je potrebno izmijeniti organoleptički opis zaštićenih vina kako bi se omogućilo povezivanje njihovih svojstava s deskriptorima koje komisija za degustaciju koja ispunjava kriterije utvrđene u normi UNE-EN-ISO 17025 može procijeniti.

2.   Izmjena uvjeta proizvodnje vina (enološke prakse: ograničenja u pogledu proizvodnje vina)

OPIS

Mijenjaju se najmanji postoci sorata grožđa u crnim i bijelim vinima.

Izmjena se odnosi na odjeljak 3. pododjeljak (c) specifikacije i odjeljak 5.a jedinstvenog dokumenta.

Riječ je o STANDARDNOJ izmjeni (kojom se mijenja jedinstveni dokument) jer se prilagodbom količina svake sorte ne mijenjaju osnovna svojstva proizvoda sa zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI) TORO, koja su rezultat međudjelovanja prirodnih i ljudskih čimbenika. Izmjenom se ne poništava povezanost, stoga se smatra da ne odgovara nijednoj vrsti izmjene predviđene člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOZI

Potrebno je izmijeniti najmanje postotke sorata u crnim i bijelim vinima kako bi se prilagodile novim metodama proizvodnje vina i ukusima na tržištu te kako bi se uvrstile nove sekundarne sorte koje su uvedene.

3.   Povećanje najvećih prinosa po hektaru za sortu Tinta de Toro sa 6 000 na 7 500 kilograma po hektaru

OPIS

Povećava se najveći prinos po hektaru za sortu Tinta de Toro.

Izmjena se odnosi na odjeljak 5. specifikacije i odjeljak 5.b jedinstvenog dokumenta.

Ta se izmjena, kojom se izmjenjuje jedinstveni dokument, smatra standardnom jer ne podrazumijeva znatne izmjene zaštićenog proizvoda, koji zadržava svojstva i profil koji su opisani u odjeljku o povezanosti, a proizlaze iz međudjelovanja prirodnih i ljudskih čimbenika. Stoga se smatra da ona ne odgovara nijednoj vrsti izmjene predviđene člankom 14. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOZI

Područje proizvodnje ZOI-ja „Toro” trenutačno obuhvaća 5 226 ha sorte Tinta de Toro. Od tih se trsova 1 543 ha, tj. 29,5 %, uzgaja s pomoću potporanja. Neke sorte, kao što je Tinta de Toro, imaju prilično plodne bazne pupove zbog čega je moguće postići željene prinose s pomoću sustava dvostrukog kordonca, glavnog potpornog sustava koji se upotrebljava za vinovu lozu sa ZOI-jem „Toro”.

Osim toga, zahvaljujući napretku u suvremenom vinogradarstvu, ostvaruju se veći prinosi u proizvodnji (u kilogramima po hektaru) bez štetnih posljedica za kvalitetu sirovina. U konkretnom slučaju sorte Tinto de Toro vrijednost najvećeg prinosa koja je dosad bila navedena u specifikaciji za ZOI „Toro” bila je dosta manja od prosječnih prinosa na tom području i u okolici. Zbog toga je bila ugrožena neto marža vinogradara, a posljedično i profitabilnost vinograda. Stoga se predlaže povećanje na od 6 000 kg/ha do 7 500 kg/ha.

4.   Utvrđivanje najvećih prinosa po hektaru za sekundarne sorte Albillo Real i Moscatel de Grano Menudo

OPIS

Utvrđuju se najveće vrijednosti prinosa po hektaru za nove sorte dodane u specifikaciju.

Izmjena se odnosi na odjeljak 5. specifikacije i odjeljak 5.b jedinstvenog dokumenta.

Ta se izmjena, kojom se izmjenjuje jedinstveni dokument, smatra standardnom jer ne podrazumijeva znatne izmjene zaštićenog proizvoda, koji zadržava svojstva i profil koji su opisani u odjeljku o povezanosti, a proizlaze iz međudjelovanja prirodnih i ljudskih čimbenika. Stoga se smatra da ona ne odgovara nijednoj vrsti izmjene predviđene člankom 14. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOZI

Zbog uvrštavanja sorata Albillo Real i Moscatel de Grano Menudo kao sekundarnih sorata vinove loze potrebno je utvrditi najveće vrijednosti proizvodnje (najveći prinosi u kilogramima po hektaru i hektolitrima po hektaru). Najveće utvrđene vrijednosti omogućuju postizanje optimalne kvalitete u skladu s tehničkim studijama.

5.   Dodavanje sekundarnih sorata: Albillo Real i Moscatel de Grano Menudo

OPIS

Dodaju se dvije nove sorte koje se smatraju pogodnima za proizvodnju vina sa ZOI-jem „Toro”.

Izmjena se odnosi na odjeljke 6. i 7.a.2. specifikacije. Budući da se uvode kao sekundarne sorte, jedinstveni dokument ostaje isti.

Izmjena se smatra standardnom izmjenom koja se ne odnosi na jedinstveni dokument jer se dodavanjem tih dviju sorata ne mijenja prepoznatljiv karakter vina sa ZOI-jem „Toro”, nego se njome pridonosi boljem ostvarivanju njihova punog potencijala. Izmjena ne uključuje promjenu odjeljka o povezanosti (mijenja se samo tekst u dijelu o ljudskim čimbenicima, u kojem se sada navode nove sorte), stoga se smatra da ona ne odgovara nijednoj vrsti izmjene predviđene člankom 14. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOZI

Te dvije sorte tradicionalno se uzgajaju na tom području. Vinogradi u kojima su zastupljene u prosjeku su stariji od 50 godina. Prethodno nisu bile uvrštene zbog svoje zahtjevnosti (veća osjetljivost na proljetni mraz i određene štetne organizme, manji prinos itd.), a ne zbog kvalitete. To je dovelo do gubitka sortnog materijala. Analiza vina koja uključuju te sorte pokazala je da je zadržan prepoznatljiv karakter vina sa ZOI-jem „Toro” i da ta vina imaju kvalitativne značajke koje su iz enološke perspektive vrijedne pažnje i ne smiju se izgubiti.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Toro

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Vino – bijela i rosé vina

Bijela vina:

| | Izgled: blijeda do zlatnožuta boja, bez zamućenja. |
| --- | --- |

Izgled: blijeda do zlatnožuta boja, bez zamućenja.

| | Aroma: snažna s voćnim i/ili cvjetnim i/ili travnatim aromama, srednjeg do srednje visokog intenziteta. |
| --- | --- |

Aroma: snažna s voćnim i/ili cvjetnim i/ili travnatim aromama, srednjeg do srednje visokog intenziteta.

| | Okus: lagan na nepcu, uz srednji do dugotrajni završni okus, srednju do srednje visoku kiselost te dobru ravnotežu alkohola i kiselosti. |
| --- | --- |

Okus: lagan na nepcu, uz srednji do dugotrajni završni okus, srednju do srednje visoku kiselost te dobru ravnotežu alkohola i kiselosti.

Bijela vina koja su fermentirala u bačvi:

| | Izgled: blijeda do zlatnožuta boja, bez zamućenja. |
| --- | --- |

Izgled: blijeda do zlatnožuta boja, bez zamućenja.

| | Aroma: snažna s voćnim i/ili cvjetnim i/ili travnatim aromama te tercijarnim aromama tipičnima za postupak dozrijevanja u bačvi. Srednjeg do srednje visokog intenziteta. |
| --- | --- |

Aroma: snažna s voćnim i/ili cvjetnim i/ili travnatim aromama te tercijarnim aromama tipičnima za postupak dozrijevanja u bačvi. Srednjeg do srednje visokog intenziteta.

| | Okus: srednji do dugotrajan završni okus, srednje visoka kiselost i srednji do puni okus na nepcu. Uravnotežene tercijarne arome drva. |
| --- | --- |

Okus: srednji do dugotrajan završni okus, srednje visoka kiselost i srednji do puni okus na nepcu. Uravnotežene tercijarne arome drva.

Ružičasta vina:

| | Izgled: blijedo ružičasta do ružičasta boja lososa, bez zamućenja. |
| --- | --- |

Izgled: blijedo ružičasta do ružičasta boja lososa, bez zamućenja.

| | Aroma: snažna, uz svježe (ne prezrele) arome crvenog i/ili crnog voća, srednjeg do srednje visokog intenziteta. |
| --- | --- |

Aroma: snažna, uz svježe (ne prezrele) arome crvenog i/ili crnog voća, srednjeg do srednje visokog intenziteta.

| | Okus: lagan na nepcu, uz srednji do dugotrajni završni okus, srednju do srednje visoku kiselost te dobru ravnotežu alkohola i kiselosti. |
| --- | --- |

Okus: lagan na nepcu, uz srednji do dugotrajni završni okus, srednju do srednje visoku kiselost te dobru ravnotežu alkohola i kiselosti.

| (*) | Ako udio neprevrelih šećera u vinima iznosi 5 grama po litri ili više, vina smiju sadržavati najviše 250 miligrama sumporova dioksida po litri. |
| --- | --- |

(*)

U svakom slučaju fizikalni i kemijski parametri utvrđeni u ovom odjeljku moraju biti u skladu s ograničenjima utvrđenima u propisima EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

11

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

200

Vino – crna vina

Mlado crno vino:

| | Izgled: crvena boja trešnje do rubin-crvene, bez zamućenja. |
| --- | --- |

Izgled: crvena boja trešnje do rubin-crvene, bez zamućenja.

| | Aroma: snažna, uz arome crvenog i/ili crnog voća i srednjeg do srednje visokog intenziteta. |
| --- | --- |

Aroma: snažna, uz arome crvenog i/ili crnog voća i srednjeg do srednje visokog intenziteta.

| | Okus: srednji do puni okus na nepcu, uz srednji do srednje dugotrajni završni okus i dobru ravnotežu alkohola i kiselosti. |
| --- | --- |

Okus: srednji do puni okus na nepcu, uz srednji do srednje dugotrajni završni okus i dobru ravnotežu alkohola i kiselosti.

Crna vina koja su dozrijevala u bačvi (uključujući ona s izrazima „Roble” (hrast), „Crianza”, „Reserva” i „Gran Reserva”):

| | Izgled: crvena boja trešnje do boje terakote, bez zamućenja. |
| --- | --- |

Izgled: crvena boja trešnje do boje terakote, bez zamućenja.

| | Aroma: snažna, uz arome crvenog i/ili crnog i/ili zrelog voća i srednjeg intenziteta. Tercijarne arome tipične za postupak dozrijevanja u bačvi, srednjeg do srednje visokog intenziteta. |
| --- | --- |

Aroma: snažna, uz arome crvenog i/ili crnog i/ili zrelog voća i srednjeg intenziteta. Tercijarne arome tipične za postupak dozrijevanja u bačvi, srednjeg do srednje visokog intenziteta.

| | Okus: srednji do puni uz srednji do dugotrajni završni okus i dobru ravnotežu. |
| --- | --- |

Okus: srednji do puni uz srednji do dugotrajni završni okus i dobru ravnotežu.

U svakom slučaju fizikalni i kemijski parametri utvrđeni u ovom odjeljku moraju biti u skladu s ograničenjima utvrđenima u propisima EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 12,5 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

12,5

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

150

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Posebni enološki postupci

Poseban enološki postupak

| — | najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa: 10,5 % volumnog udjela, |
| --- | --- |

—

najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa: 10,5 % volumnog udjela,

| — | najveći prinos pri ekstrakciji: 72 litre na 100 kilograma grožđa. |
| --- | --- |

—

najveći prinos pri ekstrakciji: 72 litre na 100 kilograma grožđa.

Ograničenja koja se odnose na proizvodnju vina

Bijela vina moraju se proizvoditi isključivo od bijelih sorata (Malvasía Castellana, Verdejo, Moscatel de Grano Menudo i Albillo Real).

Ružičasta vina moraju se proizvoditi od odobrenih sorata crnog i bijelog grožđa (primarne i sekundarne sorte).

Crna vina moraju se proizvoditi isključivo od sorata Tinta de Toro i Garnacha Tinta, a proizvodnja je ograničena na dvije vrste crnog vina: crno vino koje se proizvodi od najmanje 85 % grožđa sorte Garnacha Tinta i crno vino koje se proizvodi od najmanje 75 % grožđa sorte Tinta de Toro.

Metoda uzgoja

| — | najmanja gustoća sadnje vinove loze: 500 trsova po hektaru, |
| --- | --- |

—

najmanja gustoća sadnje vinove loze: 500 trsova po hektaru,

| — | trsovi se mogu uzgajati metodom račvastog uzgoja ili špalirskim sustavom uzgoja, |
| --- | --- |

—

trsovi se mogu uzgajati metodom račvastog uzgoja ili špalirskim sustavom uzgoja,

| — | nisu dopušteni mješoviti nasadi koji onemogućuju odvojenu berbu za svaku sortu. |
| --- | --- |

—

nisu dopušteni mješoviti nasadi koji onemogućuju odvojenu berbu za svaku sortu.

b.   Najveći prinosi

Garnacha Tinta, Malvasía Castellana (Doña Blanca), Verdejo, Albillo Real i Moscatel de Grano Menudo.

9 000 kilograma grožđa po hektaru

64,8 hektolitara po hektaru

Tinta de Toro

7 500 kilograma grožđa po hektaru

54 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Zemljopisno područje proizvodnje ZOI-ja „Toro” smješteno je na najzapadnijem dijelu regije Castilla y León, jugoistočno od pokrajine Zamora, a uključuje dijelove prirodnih područja Tierra del Vino, Valle del Guareña i Tierra de Toro. Graniči s nizinama regija Tierra del Pan i Tierra de Campos, a proteže se na 62 000 hektara.

Uključuje sljedeće općine:

| | u pokrajini Zamora:
  Argujillo, La Bóveda de Toro, Morales de Toro, El Pego, Peleagonzalo, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Sanzoles, Toro, Valdefinjas, Venialbo i Villabuena del Puente. |
| --- | --- |

u pokrajini Zamora:

Argujillo, La Bóveda de Toro, Morales de Toro, El Pego, Peleagonzalo, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Sanzoles, Toro, Valdefinjas, Venialbo i Villabuena del Puente.

| | U pokrajini Valladolid:
  San Román de Hornija, Villafranca del Duero, vinogradarske okruge općina Villaester de Arriba i Villaester de Abajo te općinu Pedrosa del Rey. |
| --- | --- |

U pokrajini Valladolid:

San Román de Hornija, Villafranca del Duero, vinogradarske okruge općina Villaester de Arriba i Villaester de Abajo te općinu Pedrosa del Rey.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | DOÑA BLANCA – MALVASÍA CASTELLANA |
| --- | --- |

DOÑA BLANCA – MALVASÍA CASTELLANA

| | TEMPRANILLO – TINTA DE TORO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO – TINTA DE TORO

| | VERDEJO |
| --- | --- |

VERDEJO

8.   Opis povezanosti

Klimatski uvjeti (izrazito hladne zime, velik broj sunčanih sati i ekstremne temperature) ograničavaju prinos vinove loze. Različite vrste tla (pjeskovito-ilovaste) utječu na to koje će sorte vinogradari zasaditi. Ti čimbenici, neutralna pH-vrijednost, ograničena organska tvar i poboljšivači tla koje vinogradari dodaju određuju aromu, strukturu i veliku alkoholnu jakost vina. Osim toga, visok udio željeza u tlu u kombinaciji s primjenom metode račvastog uzgoja i znatnom starosti vinograda utječu na izrazitu pigmentiranost tih vina.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

postupak proizvodnje vina uključuje punjenje u boce i naknadno dozrijevanje vina. Stoga se organoleptička, fizikalna i kemijska svojstva opisana u ovoj specifikaciji mogu zajamčiti samo ako se svi postupci obrade vina provode na području proizvodnje. Punjenje vina obuhvaćenih ZOI-jem „Toro” u boce jedan je od ključnih čimbenika za postizanje svojstava navedenih u specifikaciji. Zbog toga se, radi osiguravanja kvalitete i pružanja jamstva u pogledu podrijetla i kontrole, punjenje u boce mora provesti u punionicama vinarija koje se nalaze na području proizvodnje.

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

tradicionalni izraz „DENOMINACIÓN DE ORIGEN” („OZNAKA IZVORNOSTI”) može se upotrijebiti na etiketi umjesto izraza „DENOMINACIÓN DE ORIGEN PROTEGIDA” („ZAŠTIĆENA OZNAKA IZVORNOSTI”).

Na etiketama vina mogu se nalaziti i izrazi „ROBLE” (HRAST) i „FERMENTADO EN BARRICA” (FERMENTIRANO U BAČVI). Za crna vina mogu se upotrebljavati tradicionalni izrazi „CRIANZA”, „RESERVA” i „GRAN RESERVA” ako ispunjavaju uvjete utvrđene važećim zakonodavstvom.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PPta+Mod+PCC+DO+TORO+Rev+3.docx/1f718e2c-e77b-c3dd-471c-38cb0bba6e49?

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---