# Euroopa Liidu C 112/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 112 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik30. märts 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 112

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik30. märts 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 112/01 | Euro vahetuskurss — 29. märts 2021 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 112/01

Euro vahetuskurss — 29. märts 2021

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 112/02 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine | 2 |
| 2021/C 112/03 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 12 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 112/02

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

2

2021/C 112/03

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

12

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 30.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 112/1

---

Euro vahetuskurss (1)

29. märts 2021

(2021/C 112/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1784 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,19 |
| DKK | Taani kroon | 7,4360 |
| GBP | Inglise nael | 0,85120 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2205 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1075 |
| ISK | Islandi kroon | 151,00 |
| NOK | Norra kroon | 10,0738 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,079 |
| HUF | Ungari forint | 362,32 |
| PLN | Poola zlott | 4,6457 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9025 |
| TRY | Türgi liir | 9,6209 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5398 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4833 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1618 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6805 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5860 |
| KRW | Korea vonn | 1 334,49 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,6924 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7334 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5723 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 021,99 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8803 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,112 |
| RUB | Vene rubla | 89,4425 |
| THB | Tai baat | 36,731 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,7964 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,4513 |
| INR | India ruupia | 85,5038 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1784

JPY

Jaapani jeen

129,19

DKK

Taani kroon

7,4360

GBP

Inglise nael

0,85120

SEK

Rootsi kroon

10,2205

CHF

Šveitsi frank

1,1075

ISK

Islandi kroon

151,00

NOK

Norra kroon

10,0738

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,079

HUF

Ungari forint

362,32

PLN

Poola zlott

4,6457

RON

Rumeenia leu

4,9025

TRY

Türgi liir

9,6209

AUD

Austraalia dollar

1,5398

CAD

Kanada dollar

1,4833

HKD

Hongkongi dollar

9,1618

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6805

SGD

Singapuri dollar

1,5860

KRW

Korea vonn

1 334,49

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,6924

CNY

Hiina jüaan

7,7334

HRK

Horvaatia kuna

7,5723

IDR

Indoneesia ruupia

17 021,99

MYR

Malaisia ringit

4,8803

PHP

Filipiini peeso

57,112

RUB

Vene rubla

89,4425

THB

Tai baat

36,731

BRL

Brasiilia reaal

6,7964

MXN

Mehhiko peeso

24,4513

INR

India ruupia

85,5038

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 30.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 112/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 112/2

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2021/C 112/02)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Coteaux du Pont du Gard“

PGI-FR-A1131-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 29.8.2016

1.   Muutmise suhtes kohaldatavad õigusnormid

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muutmise kirjeldus ja põhjused

2.1.   Veinivalmistustavad, saagikuse muutmine roosade ja punaste veinide puhul

Punaste veinide puhul on maksimaalset saagikust suurendatud 80 hektoliitrilt hektari kohta 90 hektoliitrile hektari kohta ja roosade veinide puhul 90 hektoliitrilt hektari kohta 100 hektoliitrile hektari kohta.

Seoses saagikuse suurendamisega roosade veinide puhul on käesoleva taotluse eesmärk võimaldada teataval määral reageerida nii, et toodangut kohandatakse turu vajadustele roosade veinide puhul, ja tagada tootmise järjepidevus.

Lisaks roosade veinide turule, mis on märkimisväärselt kasvanud, on analüüsitud klientide nõudlust kergete punaste veinide järele, mille alkoholisisaldus on väiksem. Punaste veinide tootmise kriteeriumidele vastavate viinapuude saagikuse mõningane suurendamine võimaldab toota veine väiksema alkoholisisaldusega puuviljadest.

Niisugune väike saagi suurendamine ei mõjuta nimetuse „Coteaux du Pont du Gard“ all valmistatud punaste ja roosade veinide iseloomulikke omadusi.

See tootespetsifikaadi I peatüki punkti 6 „Saagikus“ muudatus mõjutab koonddokumendi punkti „Veinivalmistustavad. Maksimaalne saagikus“.

2.2.   Kvaliteetvahuveinide tootmine

Spetsifikaati on muudetud, et jätta välja kõik kvaliteetvahuveinide tootmist käsitlevad sätted. See tuleneb Conseil d'État’ (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) 2. märtsi 2015. aasta otsusest, millega tühistati 28. oktoobri 2011. aasta määrus KGT „Coteaux du Pont du Gard“ kohta osas, millega kiidetakse heaks tootespetsifikaadi punaseid, roosasid ja valgeid kvaliteetvahuveine käsitlevad sätted.

Pärast Fédération Nationale des Producteurs et Elaborateurs de Crémantsi (vahuveinitootjate ja -valmistajate riiklik ühing) võetud meetmeid tühistas Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) eri KGTsid, sh KGTd „Coteaux Pont du Gard“ käsitlevate määruste sätted vahuveinide kohta. Conseil d’État leidis oma otsuses, et vahuveinide varasem tootmine asjaomases piirkonnas ei ole tõendatud.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi I peatüki punkte 3.1 „Toote liik“, 3.3 „Veinide organoleptiline kirjeldus“ ja 7.2 „Toote eripära seos geograafilise päritoluga“ ning mõjutab koonddokumendi järgmisi punkte: „Viinamarjasaaduste kategooriad“, „Veini(de) kirjeldus“, „Seos geograafilise piirkonnaga“.

2.3.   Toodete kirjeldus

Tootespetsifikaadi I peatüki punktis 3.3 on veinide kirjeldust täiendatud, et täpsustada iga veinivärvi ja iga tootekategooria puhul toodete organoleptilist kirjeldust. Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide eri värvide kirjeldamisel on järgitud vaiksete veinide kirjeldust, millele on lisatud see eripära, et neid veine iseloomustavad küpsete puuviljade aroomid.

Need täiendused on tehtud koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

2.4.   Vormiline muudatus: tootmispiirkond

Tootespetsifikaati on parandatud I peatüki punktis 4.1, et lisada vormiline parandus.

Esimeses lõigus on sõnad „viinamarjade koristamine“ asendatud sõnadega „viinamarjade tootmine“, sest selle terminiga saab viinamarjade tootmise geograafilise piirkonna võrreldes viinamarjade töötlemise ja veinivalmistamise piirkonnaga täpsemini kindlaks määrata.

See muudatus on tehtud koonddokumendi punktis „Määratletud geograafiline piirkond“.

2.5.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Spetsifikaadi punktis 4.2 on vahetus läheduses asuv piirkond ilma muudatusteta üle võetud kommuunide loetellu, asendades nende ringkondade loetelud, mille haldusjaotus ei ole nii täpne.

Kommuunide loetelu on esitatud 2019. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal, mida kasutatakse riikliku viitematerjalina.

Vahetus läheduses asuv piirkond on esitatud kommuunide loetelus koonddokumendi „täiendavate tingimuste“ all.

2.6.   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki punktis 5 on KGTga veinide „Coteaux du Pont du Gard“ tootmiseks kindlaksmääratud viinamarjasortide hulka lisatud järgmised üheksa viinamarjasorti:

'Artaban N' (tume), 'Cabernet blanc B' (hele), 'Cabernet cortis N' (tume), 'Floreal B' (hele), 'Muscaris B' (hele), 'Soreli B' (hele), 'Souvignier gris B' (hele), 'Vidoc N' (tume) ja 'Voltis B' (hele).

Need viinamarjasordid on põuakindlad ja seenhaiguste suhtes resistentsed. Need sordid võimaldavad kasutada vähem taimekaitsevahendeid ja nende omadused vastavad KGTga toote jaoks kasutatavate viinamarjasortide omadustele. Nendega ei ole muudetud KGTga veinide omadusi.

Need sordid on lisatud käesoleva koonddokumendi sortide loetellu punkti „Peamised veiniviinamarjasordid“ alla.

2.7.   Kontrolliasutus

Ajakohastatud on 3. peatüki sõnastust, mis käsitleb INAO nimel tegutsevat sertifitseerimisasutust, mis on pädev kontrolliasutus.

Need vormilised parandused ei mõjuta koonddokumenti.

2.8.   Seos geograafilise piirkonnaga

Koonddokumenti on täiendatud punktis „Seos geograafilise piirkonnaga“, täpsustamaks, et KGTga veinide „Coteaux du Pont du Gard“ põhjuslik seos põhineb Pont du Gardi kui ajaloolise paiga tuntusel, mis annabki KGTga veinidele nende maine.

Seost päritoluga käsitlev viimane lõik tootespetsifikaadis on koonddokumendi seost geograafilise piirkonnaga käsitlevas osas seega välja jäetud, sest see ei lisa asjakohast teavet seose kohta. (Viimane lõik on järgmine: „Viinapuud koos oliivipuude ja härgade kasvatamisega on seega Pont du Gardi kultuuri keskmes. Need kujundavad aktiivselt seda territooriumi, mis on seotud valge lubjakivi maastikuga, mis on nii iseloomulik selle piirkonna roheliste tammedega kaetud gariigile.“)

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Coteaux du Pont du Gard

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 16. | Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

16.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Vaiksed punased, roosad ja valged veinid.

Üldalkoholisisaldus (minimaalne või maksimaalne), üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on sätestatud Euroopa Liidu õigusaktides.

Punased veinid, mis on saadud peamiselt sortidest 'Grenache', 'Syrah', 'Merlot' ja 'Cabernet Sauvignon', on üldiselt üsna rafineeritud punase värvusega, millel on lillakas helk, sära ja sädelus. Neil veinidel on intensiivne lõhnabukett, mille esmased noodid on väga küpsed mustad ja punased marjad. Suus on need veinid õrnad, suu keskpaigas on kontsentratsioon tihe, kuid vein on väga täidlane, suud kattev; tanniinid on peened, täidlased ega kuivata üldse maitsepungasid.

Roosad veinid on valmistatud peamiselt sortidest 'Cinsault', 'Grenache' ja 'Syrah'. Need veinid on tugeva roosa värvusega. Veinide lõhnabuketist õhkub väga selgeid punaste marjade aroome ning see võib olla veinine. Suus on need lopsakad ja väga kontsentreeritud veinid ning nende lõhnabukett püsib kaua.

Valged veinid on peened, elegantsed, lopsakad ja puuviljased. Nende värvus on õlgkollastes toonides, mõnikord rohelise helgiga. Veinidel on selge ja väga intensiivne lõhnabukett ning nendes tulevad esile valge viljalihaga puuviljade ja pähklite esmased noodid. Suus on need veinid täidlased, külluslikud ning elavad ja värsked ning nendes on puuviljanoote.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud punased, roosad ja valged veinid

Lisaks vaiksete veinide üksikasjalikule kirjeldusele on üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinile iseloomulik küpsete puuviljade aroom.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide mahuprotsentides väljendatud tegelik alkoholisisaldus (minimaalne või maksimaalne), üldalkoholisisaldus, naturaalne alkoholisisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on sätestatud liidu õigusaktides.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Konkreetne veinivalmistustava

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada kohustustest, mis on kehtestatud liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime).

b.   Maksimaalne saagikus

| | KGTga punased ja valged veinid „Coteaux du Pont du Gard“ |
| --- | --- |

KGTga punased ja valged veinid „Coteaux du Pont du Gard“

| | 90 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

90 hektoliitrit hektari kohta

| | KGTga roosad veinid „Coteaux du Pont du Gard“ |
| --- | --- |

KGTga roosad veinid „Coteaux du Pont du Gard“

| | 100 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

100 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Coteaux du Pont du Gard“ valmistamiseks kasutatavate viinamarjade koristamine ja töötlemine ning veini valmistamine toimub Gardi departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

Aigues-Vives, Aimargues, Aramon, Argilliers, Aubais, Aubord, Aujargues, Bagnols sur Cèze, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvezet, Bernis, Bezouce, Boissières, Bouillargues, Cabrières, Caissargues, Calvisson, Carsan, Castillon du Gard, Caveirac, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Domazan, Estézargues, Flaux, Fournès, Fourques, Gallargues-le-Montueux, Garons, Générac, Jonquières Saint-Vincent, Junas, La Roque-sur-Cèze, Langlade, Laudun, Le Cailar, Lédenon, Les Angles, Lirac, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montaren-et-Saint-Médiers, Montfaucon, Montfrin, Mus, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Pont-Saint-Esprit, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, Sabran, Saint-Alexandre, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dionizy, Saint Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-les-Arbres, Saint-Laurent-de-Carnols Saint -Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-La-Coste, Salazac, Sanilhac-et-Sagries, Sauveterre, Saze, Sernhac, Sommières, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac (piirkond, mis asub Vistre'i kaguosas), Villeneuve-lès-Avignon.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | 'Alicante Henri Bouschet N' (tume) |
| --- | --- |

'Alicante Henri Bouschet N' (tume)

| | 'Alphonse Lavallée N' (tume) |
| --- | --- |

'Alphonse Lavallée N' (tume)

| | 'Altesse B' (hele) |
| --- | --- |

'Altesse B' (hele)

| | 'Alvarinho' – 'Albariño' |
| --- | --- |

'Alvarinho' – 'Albariño'

| | 'Aramon N' (tume) |
| --- | --- |

'Aramon N' (tume)

| | 'Aramon blanc B' (hele) |
| --- | --- |

'Aramon blanc B' (hele)

| | 'Aramon gris G' (hall) |
| --- | --- |

'Aramon gris G' (hall)

| | 'Aranel B' (hele) |
| --- | --- |

'Aranel B' (hele)

| | 'Arinarnoa N' (tume) |
| --- | --- |

'Arinarnoa N' (tume)

| | 'Artaban N' (tume) |
| --- | --- |

'Artaban N' (tume)

| | 'Arvine B' – 'Petite Arvine' |
| --- | --- |

'Arvine B' – 'Petite Arvine'

| | 'Aubun N' (tume) – 'Murescola' |
| --- | --- |

'Aubun N' (tume) – 'Murescola'

| | 'Bourboulenc B' (hele) – 'Doucillon blanc' |
| --- | --- |

'Bourboulenc B' (hele) – 'Doucillon blanc'

| | 'Brun argenté N' (tume) – 'Vaccarèse' |
| --- | --- |

'Brun argenté N' (tume) – 'Vaccarèse'

| | 'Cabernet Blanc B' (hele) |
| --- | --- |

'Cabernet Blanc B' (hele)

| | 'Cabernet cortis N' (tume) |
| --- | --- |

'Cabernet cortis N' (tume)

| | 'Cabernet franc N' (tume) |
| --- | --- |

'Cabernet franc N' (tume)

| | 'Cabernet-Sauvignon N' (tume) |
| --- | --- |

'Cabernet-Sauvignon N' (tume)

| | 'Caladoc N' (tume) |
| --- | --- |

'Caladoc N' (tume)

| | 'Cardinal Rg' (punane) |
| --- | --- |

'Cardinal Rg' (punane)

| | 'Carignan N' (tume) |
| --- | --- |

'Carignan N' (tume)

| | 'Carignan blanc B' (hele) |
| --- | --- |

'Carignan blanc B' (hele)

| | 'Carmenère N' (tume) |
| --- | --- |

'Carmenère N' (tume)

| | 'Chardonnay B' (hele) |
| --- | --- |

'Chardonnay B' (hele)

| | 'Chasan B' (hele) |
| --- | --- |

'Chasan B' (hele)

| | 'Chasselas B' (hele) |
| --- | --- |

'Chasselas B' (hele)

| | 'Chenanson N' (tume) |
| --- | --- |

'Chenanson N' (tume)

| | 'Chenin B' (hele) |
| --- | --- |

'Chenin B' (hele)

| | 'Cinsaut N' (tume) – 'Cinsault' |
| --- | --- |

'Cinsaut N' (tume) – 'Cinsault'

| | 'Clairette B' (hele) |
| --- | --- |

'Clairette B' (hele)

| | 'Clairette rose Rs' (roosa) |
| --- | --- |

'Clairette rose Rs' (roosa)

| | 'Colombard B' (hele) |
| --- | --- |

'Colombard B' (hele)

| | 'Cot N' (tume) – 'Malbec' |
| --- | --- |

'Cot N' (tume) – 'Malbec'

| | 'Couderc noir N' (tume) |
| --- | --- |

'Couderc noir N' (tume)

| | 'Counoise N' (tume) |
| --- | --- |

'Counoise N' (tume)

| | 'Danlas B' (hele) |
| --- | --- |

'Danlas B' (hele)

| | 'Egiodola N' (tume) |
| --- | --- |

'Egiodola N' (tume)

| | 'Floreal B' (hele) |
| --- | --- |

'Floreal B' (hele)

| | 'Gamay N' (tume) |
| --- | --- |

'Gamay N' (tume)

| | 'Gamay de Chaudenay N' (tume) |
| --- | --- |

'Gamay de Chaudenay N' (tume)

| | 'Gewurztraminer Rs' (roosa) |
| --- | --- |

'Gewurztraminer Rs' (roosa)

| | 'Grenache N' (tume) |
| --- | --- |

'Grenache N' (tume)

| | 'Grenache blanc B' (hele) |
| --- | --- |

'Grenache blanc B' (hele)

| | 'Grenache gris G' (hall) |
| --- | --- |

'Grenache gris G' (hall)

| | 'Gros Manseng B' (hele) |
| --- | --- |

'Gros Manseng B' (hele)

| | 'Lival N' (tume) |
| --- | --- |

'Lival N' (tume)

| | 'Lledoner pelut N' (tume) |
| --- | --- |

'Lledoner pelut N' (tume)

| | 'Macabeu B' (hele) – 'Macabeo' |
| --- | --- |

'Macabeu B' (hele) – 'Macabeo'

| | 'Marsanne B' (hele) |
| --- | --- |

'Marsanne B' (hele)

| | 'Marselan N' (tume) |
| --- | --- |

'Marselan N' (tume)

| | 'Maréchal Foch N' (tume) |
| --- | --- |

'Maréchal Foch N' (tume)

| | 'Mauzac B' (hele) |
| --- | --- |

'Mauzac B' (hele)

| | 'Merlot N' (tume) |
| --- | --- |

'Merlot N' (tume)

| | 'Mondeuse N' (tume) |
| --- | --- |

'Mondeuse N' (tume)

| | 'Mondeuse blanche B' (hele) |
| --- | --- |

'Mondeuse blanche B' (hele)

| | 'Morrastel N' (tume) – 'Minustellu', 'Graciano' |
| --- | --- |

'Morrastel N' (tume) – 'Minustellu', 'Graciano'

| | 'Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell' |
| --- | --- |

'Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell'

| | 'Muscaris B' (hele) |
| --- | --- |

'Muscaris B' (hele)

| | 'Muscat d'Alexandrie B' (hele) – 'Muscat', 'Moscato' |
| --- | --- |

'Muscat d'Alexandrie B' (hele) – 'Muscat', 'Moscato'

| | 'Muscat de Hambourg N' (tume) – 'Muscat', 'Moscato' |
| --- | --- |

'Muscat de Hambourg N' (tume) – 'Muscat', 'Moscato'

| | 'Muscat à petits grains blancs B' (hele) – 'Muscat', 'Moscato' |
| --- | --- |

'Muscat à petits grains blancs B' (hele) – 'Muscat', 'Moscato'

| | 'Muscat à petits grains roses Rs' (roosa) – 'Muscat', 'Moscato' |
| --- | --- |

'Muscat à petits grains roses Rs' (roosa) – 'Muscat', 'Moscato'

| | 'Muscat à petits grains rouges Rg' (punane) – 'Muscat', 'Moscato' |
| --- | --- |

'Muscat à petits grains rouges Rg' (punane) – 'Muscat', 'Moscato'

| | 'Nielluccio N' (tume) – 'Nielluciu' |
| --- | --- |

'Nielluccio N' (tume) – 'Nielluciu'

| | 'Négrette N' (tume) |
| --- | --- |

'Négrette N' (tume)

| | 'Petit Manseng B' (hele) |
| --- | --- |

'Petit Manseng B' (hele)

| | 'Petit Verdot N' (tume) |
| --- | --- |

'Petit Verdot N' (tume)

| | 'Pinot gris G' (hall) |
| --- | --- |

'Pinot gris G' (hall)

| | 'Pinot Noir N' (tume) |
| --- | --- |

'Pinot Noir N' (tume)

| | 'Piquepoul blanc B' (hele) |
| --- | --- |

'Piquepoul blanc B' (hele)

| | 'Piquepoul gris G' (hall) |
| --- | --- |

'Piquepoul gris G' (hall)

| | 'Piquepoul noir N' (tume) |
| --- | --- |

'Piquepoul noir N' (tume)

| | 'Portan N' (tume) |
| --- | --- |

'Portan N' (tume)

| | 'Riesling B' (hele) |
| --- | --- |

'Riesling B' (hele)

| | 'Rivairenc N' (tume) – 'Aspiran noir' |
| --- | --- |

'Rivairenc N' (tume) – 'Aspiran noir'

| | 'Rivairenc blanc B' (hele) – 'Aspiran blanc' |
| --- | --- |

'Rivairenc blanc B' (hele) – 'Aspiran blanc'

| | 'Roussanne B' (hele) |
| --- | --- |

'Roussanne B' (hele)

| | 'Sauvignon B' (hele) – 'Sauvignon blanc' |
| --- | --- |

'Sauvignon B' (hele) – 'Sauvignon blanc'

| | 'Sauvignon gris G' (hall) – 'Fié gris' |
| --- | --- |

'Sauvignon gris G' (hall) – 'Fié gris'

| | 'Sciaccarello N' (tume) |
| --- | --- |

'Sciaccarello N' (tume)

| | 'Semillon B' (hele) |
| --- | --- |

'Semillon B' (hele)

| | 'Servant B' (hele) |
| --- | --- |

'Servant B' (hele)

| | 'Soreli B' (hele) |
| --- | --- |

'Soreli B' (hele)

| | 'Souvignier gris Rs' (roosa) |
| --- | --- |

'Souvignier gris Rs' (roosa)

| | 'Sylvaner B' (hele) |
| --- | --- |

'Sylvaner B' (hele)

| | 'Syrah N' (tume) – 'Shiraz' |
| --- | --- |

'Syrah N' (tume) – 'Shiraz'

| | 'Tannat N' (tume) |
| --- | --- |

'Tannat N' (tume)

| | 'Tempranillo N' (tume) |
| --- | --- |

'Tempranillo N' (tume)

| | 'Terret blanc B' (hele) |
| --- | --- |

'Terret blanc B' (hele)

| | 'Terret gris G' (hall) |
| --- | --- |

'Terret gris G' (hall)

| | 'Terret noir N' (tume) |
| --- | --- |

'Terret noir N' (tume)

| | 'Ugni blanc B' (hele) |
| --- | --- |

'Ugni blanc B' (hele)

| | 'Verdelho B' (hele) |
| --- | --- |

'Verdelho B' (hele)

| | 'Vermentino B' (hele) – 'Rolle' |
| --- | --- |

'Vermentino B' (hele) – 'Rolle'

| | 'Vidoc N' (tume) |
| --- | --- |

'Vidoc N' (tume)

| | 'Villard blanc B' (hele) |
| --- | --- |

'Villard blanc B' (hele)

| | 'Villard noir N' (tume) |
| --- | --- |

'Villard noir N' (tume)

| | 'Viognier B' (hele) |
| --- | --- |

'Viognier B' (hele)

| | 'Voltis B' (hele) |
| --- | --- |

'Voltis B' (hele)

8.   Seos(t)e kirjeldus

Pont du Gard on ajalooline paik Gardi departemangus asuva geograafilise piirkonna keskmes – koht, mille järgi on KGT „Coteaux du Pont du Gard“ oma nime saanud ja tänu millele on selle veinid tuntud.

Languedoci viinamarjaistandused asuvad peamiselt suures lubjakiviküngaste ja -platoode piirkonnas, mis on sellele Gardi piirkonnale väga iseloomulikud, ning liivadel, kividel ja kaldatasandike jõesettekivimitel Camargue’i piiril, idas ja lõunas.

Kuna piirkond asub merest ja mägedest kaugel, on kliima täiesti vahemereline: suved on väga soojad ja kuivad; põhjatuul, mida nimetatakse mistraaliks, on sageli tugev ja esineb vaheldumisi meretuultega, põhjustades sügisel mõnikord tugevaid vihmasadusid (Cévennes’i vihm), mis on aja jooksul kujundanud maastikku ning sundinud inimesi vett ohjeldama.

Aastane sademete hulk on 600–750 mm, kuid see varieerub tugevalt, sest selles piirkonnas esineb sageli äikesevihma.

Selle territooriumi esimesed suured planeerimistööd võeti ette Rooma ajal, mil rajati eelkõige Pont du Gardi akvedukt – mälestis, mis on arvatud UNESCO maailmapärandisse ja mis võimaldas 50 km kanalite abil juhtida vett Nîmes’i – ning esimene suurem viinamarjaistandus.

Pärast mitmesuguseid keerdkäike said viinamarjaistandused 19. sajandil oma praeguse kuju.

Kui veini tunnustati 16. novembri 1981. aasta dekreediga piirkonnaveinina, otsustasid viinamarjakasvatajad 2010. aastal laiendada seda piirkonda viiele külgnevale piirkonnaveinile, et suurendada KGT „Coteaux du Pont du Gard“ territooriumi ühtlust ja dünaamilisust ning kasutada ära selle piirkonna viinamarjakasvatajate oskusteavet.

Viinamarjasortide segu, mis on märkimisväärselt arenenud, koosneb kõige kuivemate muldadega hästi kohanenud vahemerelistest sortidest ning muudest sortidest, nagu 'Cabernet sauvignon' ja 'Merlot' punaste veinide puhul ning 'Chardonnay' ja 'Sauvignon' valgete veinide puhul kõige sügavamates muldades.

Tänu väga headele laagerdumistingimustele, viinamarjasortide kohandamisele ja veinivalmistamisse tehtud investeeringutele on võimalik saada tugeva vahemerelise maitsega veine.

Punased veinid on tavaliselt üsna tugeva värvusega, võimsad ja soojad veinid, millel on puuviljaaroomid ning erisugune tanniinine struktuur, mis sõltub viinamarjade töötlemise tehnoloogiast.

Roosad ja valged veinid on peened, elegantsed, lopsakad ning puuviljased, tavaliselt valmistatud noorena joomiseks.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinile on iseloomulik küpsete puuviljade aroom.

Tänu geograafilisele asendile toob KGT-le „Coteaux du Pont du Gard“ kasu väga soe kliima, mis võimaldab valmistada selgelt vahemerelisi veine. Asjaolu, et viinamarjakasvatajad on viinamarjasortide segu enam kui 30 aasta jooksul kohandanud, on võimaldanud rahuldada uute tarbijate nõudlust ning aina enam on neid tarbijaid, kes tulevad avastama piirkonda, selle ajaloolisi paiku ja veine ning aitavad suurendada kaitstud geograafilise tähise „Coteaux du Bridge du Gard“ tuntust.

9.   Olulised lisatingimused

Märgistus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

kaitstud geograafilist tähist „Coteaux du Pont du Gard“ võib täiendada ühe või mitme viinamarjasordi nimetusega.

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux du Pont du Gard“ võib täiendada väljendiga „primeur“ või „nouveau“. Väljendit „primeur“ või „nouveau“ kasutatakse vaiksete veinide puhul.

Kui väljend „indication géographique protégée“ (kaitstud geograafiline tähis) asendatakse väljendiga „Vin de pays“ (piirkonnavein), lisatakse märgistusele Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse kaitstud geograafilise tähisega veinide „Coteaux du Pont du Gard“ valmistamiseks kasutatavate viinamarjade töötlemise ja veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab 2019. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriumi:

Gardi departemangus: Aigaliers, Aigremont, Aiguèze, Aigues-Mortes, Alès, Allègre-les-Fumades, Alzon, Anduze, Arpaillargues-et-Aureillac, Arphy, Arre, Arrigas, Aspères, Aubussargues, Aujac, Aulas, Aumessas, Avèze, Bagard, Barjac, Baron, Bessèges, Bez-et-Esparon, Blandas, Blauzac, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Bordezac, Boucoiran-et-Nozières, Bouquet, Bourdic, Bréau-Mars, Bragassargues, Branoux-les-Taillades, Brignon, Brouzet-lès-Alès, Brouzet-lès-Quissac, Campestre-et-Luc, Canaules-et-Argentières, Cannes-et-Clairan, Cardet, Carnas, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Causse-Bégon, Cavillargues, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Collorgues, Colognac, Combas, Concoules, Conqueyrac, Corbès, Corconne, Courry, Crespian, Cros, Cruviers-Lascours, Deaux, Dions, Domessargues, Dourbies, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Euzet, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fressac, Générargues, Génolhac, Gagnières, Gailhan, Gajan, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Goudargues, Issirac,Lédignan, Lézan, La Bastide-d'Engras, La Bruguière, La Cadière-et-Cambo, La Calmette, La Capelle-et-Masmolène, La Grand-Combe, La Rouvière, La Vernarède, Lamelouze, Lanuéjols, Lasalle, Laval-Pradel, Laval-Saint-Roman, Le Garn, Le Grau-du-Roi, Le Martinet, Le Pin, Le Vigan, Lecques, Les Mages, Les Plans, Les Plantiers, Les Salles-du-Gardon, L'Estréchure, Liouc, Logrian-Florian, Lussan, Méjannes-lès-Alès, Méjannes-le-Clap, Malons-et-Elze, Mandagout, Martignargues, Maruéjols-lès-Gardon, Massanes, Massillargues-Attuech, Mauressargues, Meyrannes, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Mons, Montagnac, Montclus, Montdardier, Monteils, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Navacelles, Ners, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Peyremale, Peyrolles, Pommiers, Pompignan, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Pougnadoresse, Puechredon, Quissac, Revens, Ribaute-les-Tavernes, Rivières, Robiac-Rochessadoule, Rochegude, Rogues, Roquedur, Rousson,Sénéchas, Saint-Etienne-de-l'Olm, Saint-Ambroix, Saint-André-de-Majencoules, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Bénézet, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Brès, Saint-Bresson, Saint-Césaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Christol-lès-Alès, Saint-Clément, Saint-Dézéry, Saint-Denis, Sainte-Anastasie, Sainte-Cécile-d'Andorge, Sainte-Croix-de-Caderle, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet,Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Hilaire-de-Brethmas, Saint-Hippolyte-de-Caton, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Ceyrargues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Julien-les-Rosiers, Saint-Just-et-Vacquières, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Laurent-le-Minier, Saint-Mamert-du-Gard, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Paul-la-Coste, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Privat-de-Champclos, Saint-Privat-des-Vieux, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sébastien-d'Aigrefeuille, Saint-Sauveur-Camprieu, Saint-Théodorit, Saint-Victor-de-Malcap, Saint-Victor-des-Oules, Salindres, Salinelles, Sardan, Saumane, Sauve, Sauzet, Savignargues, Servas, Serviers-et-Labaume, Seynes, Soudorgues, Soustelle, Souvignargues, Sumène, Tharaux, Thoiras, Tornac, Trèves, Vézénobres, Vabres, Val-d'Aigoual, Vallérargues, Vallabrix, Verfeuil, Vic-le-Fesq, Villevieille, Vissec.

Hérault’ departemangus: Assas, Baillargues, Balaruc-les-Bains, Balaruc-le-Vieux, Beaulieu, Boisseron, Bouzigues, Buzignargues, Campagne, Candillargues, Castelnau-le-Lez, Castries, Cazevieille, Clapiers, Claret, Combaillaux, Cournonsec, Cournonterral, Entre-Vignes, Fabrègues, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Frontignan, Galargues, Garrigues, Gigean, Grabels, Guzargues, Jacou, Juvignac, La Grande-Motte, Lansargues, Lattes, Lauret, Lavérune, Le Crès, Le Triadou, Les Matelles, Loupian, Lunel, Lunel-Viel, Mèze, Marsillargues, Mauguio, Mireval, Montaud, Montbazin, Montferrier-sur-Lez, Montpellier, Mudaison, Murles, Murviel-lès-Montpellier, Pérols, Palavas-les-Flots, Pignan, Poussan, Prades-le-Lez, Restinclières, Sète, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Brès, Saint-Clément-de-Rivière, Saint-Drézéry, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Geniès-des-Mourgues, Saint-Georges-d'Orques, Saint-Hilaire-de-Beauvoir, Saint-Jean-de-Cornies, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Just, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Nazaire-de-Pézan, Saint-Sériès, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Saturargues, Saussan, Saussines, Sauteyrargues, Sussargues, Teyran, Vacquières, Vailhauquès, Valergues, Valflaunès, Vendargues, Vic-la-Gardiole, Villeneuve-lès-Maguelone, Villetelle, Villeveyrac.

Bouches-du-Rhône’i departemangus: Alleins, Arles, Aureille, Barbentane, Boulbon, Cabannes, Châteaurenard, Eygalières, Eyguières, Eyragues, Fontvieille, Graveson, Lamanon, Les Baux-de-Provence, Maillane, Mallemort, Mas-Blanc-des-Alpilles, Maussane-les-Alpilles, Mollégès, Mouriès, Noves, Orgon, Paradou, Plan-d'Orgon, Port-Saint-Louis-du-Rhône, Rognonas, Sénas, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Andiol, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Pierre-de-Mézoargues, Saint-Rémy-de-Provence, Tarascon, Vernègues, Verquières.

Ardèche’i departemangus: Ailhon, Aizac, Ajoux, Alba-la-Romaine, Albon-d'Ardèche, Alissas, Astet, Aubenas, Aubignas, Baix, Balazuc, Banne, Barnas, Beauchastel, Beaulieu, Beaumont, Beauvène, Berrias-et-Casteljau, Berzème, Bessas, Bidon, Borne, Bourg-Saint-Andéol, Burzet, Cellier-du-Luc, Chambonas, Chandolas, Charmes-sur-Rhône, Chassiers, Chauzon, Chazeaux, Chirols, Chomérac, Coucouron, Coux, Creysseilles, Cros-de-Géorand, Cruas, Darbres, Dompnac, Dunière-sur-Eyrieux, Fabras, Faugères, Flaviac, Fons, Freyssenet, Genestelle, Gilhac-et-Bruzac, Gluiras, Gourdon, Gras, Gravières, Grospierres, Issamoulenc, Issanlas, Issarlès, Jaujac, Joannas, Joyeuse, Juvinas, La Souche, La Voulte-sur-Rhône, Labégude, Labastide-de-Virac, Labastide-sur-Bésorgues, Labeaume, Lablachère, Laboule, Lachamp-Raphaël, Lachapelle-Graillouse, Lachapelle-sous-Aubenas, Lagorce, Lalevade-d'Ardèche, Lanarce, Lanas, Largentière, Larnas, Laurac-en-Vivarais, Laveyrune, Lavillatte, Lavilledieu, Laviolle, Le Béage, Le Lac-d'Issarlès, Le Plagnal, Le Pouzin, Le Roux, Le Teil, Lentillères, Les Assions, Les Ollières-sur-Eyrieux, Les Salelles, Les Vans, Lespéron, Loubaresse, Lussas, Lyas, Mézilhac, Malarce-sur-la-Thines, Malbosc, Marcols-les-Eaux, Mayres, Mazan-l'Abbaye, Mercuer, Meyras, Meysse, Mirabel, Montpezat-sous-Bauzon, Montréal, Montselgues, Orgnac-l'Aven, Péreyres, Payzac, Planzolles, Pont-de-Labeaume, Pourchères, Prades, Pradons, Pranles, Privas, Prunet, Ribes, Rochecolombe, Rochemaure, Rocher, Rochessauve, Rocles, Rompon, Rosières, Ruoms, Sablières, Sagnes-et-Goudoulet, Saint-Etienne-de-Boulogne, Saint-Etienne-de-Fontbellon, Saint-Etienne-de-Lugdarès, Saint-Etienne-de-Serre, Saint-Alban-Auriolles, Saint-Alban-en-Montagne, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Andéol-de-Vals, Saint-André-de-Cruzières, Saint-André-Lachamp, Saint-Bauzile, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cirgues-de-Prades, Saint-Cirgues-en-Montagne, Saint-Didier-sous-Aubenas, Sainte-Eulalie, Sainte-Marguerite-Lafigère, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux,Saint-Genest-de-Beauzon, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Germain, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Joseph-des-Bancs, Saint-Julien-du-Gua, Saint-Julien-du-Serre, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Just-d'Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Laurent-les-Bains-Laval-d'Aurelle, Saint-Laurent-sous-Coiron, Saint-Mélany, Saint-Marcel-d'Ardèche, Saint-Martin-d'Ardèche, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-d'Ardèche, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Michel-de-Boulogne, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Paul-le-Jeune, Saint-Pierre-de-Colombier, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-Saint-Jean, Saint-Pierreville,Saint-Pons, Saint-Priest, Saint-Privat, Saint-Remèze, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Montagut, Saint-Sernin, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Salavas, Sampzon, Sanilhac, Sceautres, Tauriers, Thueyts, Ucel, Usclades-et-Rieutord, Uzer, Vagnas, Valgorge, Vallées-d'Antraigues-Asperjoc, Vallon-Pont-d'Arc, Vals-les-Bains, Valvignères, Vernon, Vesseaux, Veyras, Villeneuve-de-Berg, Vinezac, Viviers, Vogüé.

Vaucluse’i departemangus: Avignon, Bédarrides, Bollène, Cabrières-d'Avignon, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Fontaine-de-Vaucluse, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lagnes, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Le Pontet, Le Thor, L'Isle-sur-la-Sorgue, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérignan-du-Comtat,Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Travaillan, Uchaux, Valréas, Vedène, Violès, Visan.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e0a7cfa6-3bed-45e8-a60a-8f7add7d9a59

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 30.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 112/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 112/12

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2021/C 112/03)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Olio di Roma“

ELi nr: PGI-IT-2453 – 5.4.2019

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus

„Olio di Roma“

2.   Liikmesriik või Kolmas Riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Sertifitseerimise ajal peavad kaitstud geograafilise tähisega väärisoliiviõlil „Olio di Roma“ olema järgmised eriomadused.

Värvus: rohelisest kuldkollaseni, värvus muutub aja jooksul.

Organoleptilised omadused

| Parameeter | Mediaanväärtus |
| --- | --- |
| Puuviljalisus | 2–6 |
| Mõrudus | 2–5 |
| Teravus | 2–5 |
| Tomati ja/või artišoki ja/või
  roheliste taimede ja/või mandli nüansid | 1–4,5 |

Parameeter

Mediaanväärtus

Puuviljalisus

2–6

Mõrudus

2–5

Teravus

2–5

Tomati ja/või artišoki ja/või

roheliste taimede ja/või mandli nüansid

1–4,5

Füüsikalis-keemilised omadused

| — | happesus (väljendatud oleiinhappena): ≤ 0,4 % |
| --- | --- |

—

happesus (väljendatud oleiinhappena): ≤ 0,4 %

| — | peroksiidiarv ≤ 12 mEq O2/kg |
| --- | --- |

—

peroksiidiarv ≤ 12 mEq O2/kg

| — | oleiinhape ≥ 70 % |
| --- | --- |

—

oleiinhape ≥ 70 %

| — | tokoferoolid: ≥ 150 mg/kg |
| --- | --- |

—

tokoferoolid: ≥ 150 mg/kg

| — | biofenoolide kogusisaldus: ≥ 220 mg/kg |
| --- | --- |

—

biofenoolide kogusisaldus: ≥ 220 mg/kg

| — | K232 ≤ 2,2 |
| --- | --- |

—

K232 ≤ 2,2

| — | K270 ≤ 0,2 |
| --- | --- |

—

K270 ≤ 0,2

Otseselt nimetamata parameetrid peavad igal juhul vastama kehtivatele liidu nõuetele väärisoliiviõli kohta.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Oliivisordid, mida kasutatakse eraldi või koos vähemalt 80 % ulatuses KGTga toote „Olio di Roma“ koosseisus, on järgmised: ‘Itrana’, ‘Carboncella’, ‘Moraiolo’, ‘Caninese’, ‘Salviana’, ‘Rosciola’, ‘Marina’, ‘Sirole’, ‘Maurino Pendolino’, ‘Frantoio’ ja ‘Leccino’. Teisi sorte on lubatud kasutada kuni 20 % ulatuses, tingimusel, et need sordid on kantud 25. juuni 2010. aasta seadusandliku dekreedi nr 124 alusel loodud turustamiseks lubatud viljapuusortide riiklikku registrisse.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmise etapid, st kasvatamine, saagikoristus ja õli ekstraheerimine, peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pärast ekstraheerimist tuleb õli säilitada roostevabast terasest või muust õli säilitamiseks sobivast materjalist anumates, mis on täiesti puhtad ja ilma pesuvahendi jälgedeta ning mida hoitakse ruumides, mille tingimused tagavad väärisoliiviõli optimaalse säilimise ning võimaldavad vältida toote keemiliste ja organoleptiliste omaduste soovimatut muutumist.

Enne õli pakendamist peab olema toimunud naturaalne dekanteerimine, filtreerimine või mõni muu füüsikaline protsess võimalike töötlemisjääkide (setted, taimemahlad) eemaldamiseks. Mahutisse pakendamisel on lubatud kasutada inertgaase.

KGTga toodet „Olio di Roma“ võib turustada kehtivatele eeskirjadele vastavates mahutites, mis on pitseeritud ja varustatud märgisega ning mille maht on kuni 5 liitrit.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgisel peavad olema sõnad „Olio di Roma IGP“, mis on esitatud loetavate ja kustumatute tähtedega, nii et seda on võimalik eristada muudest märgisel olevatest märgetest.

Lubatud on viidata ettevõtetele, nimedele, ärinimedele, eraõiguslikele kaubamärkidele või rühmitustele, kui neil märgetel ei ole toodet kiitvat tähendust ja need ei eksita ostjat. Itaaliakeelse märke „monovarietale“ ja sellele järgneva punktis 3.3 esitatud sordinime kasutamine on lubatud. Märgisel peab olema näidatud õli valmistamiseks kasutatud oliivide tootmisaasta.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega oliiviõli „Olio di Roma“ tootmise piirkond hõlmab järgmisi kommuune:

| | kogu Viterbo provints; |
| --- | --- |

kogu Viterbo provints;

| | Rieti provintsi järgmised kommuunid: Collevecchio, Stimigliano, Forano, Selci, Cantalupo in Sabina, Poggio Catino, Fara in Sabina, Castelnuovo di Farfa, Toffia, Salisano, Poggio Nativo, Frasso Sabino, Scandriglia, Orvinio, Mompeo, Casaprota, Poggio San Lorenzo, Monteleone Sabino, Poggio Moiano, Colle di Tora, Montenero Sabino, Montebuono, Tarano, Torri in Sabina, Vacone, Configni, Cottanello, Montasola, Casperia, Roccantica, Torricella in Sabina, Montopoli di Sabina, Magliano Sabina, Poggio Mirteto, Rocca Sinibalda Longone Sabino, Monte San Giovanni in Sabina, Varco Sabino, Belmonte in Sabina, Rieti, Cantalice, Borgo Velino, Antrodoco, Castel Sant’Angelo, Cittaducale, Contigliano, Ascrea, Colli sul Vellino, Vacone, Morro Reatino, Paganico Sabino, Pescorocchiano, Poggio Bustone, Pozzaglia Sabina ja Rivodutri; |
| --- | --- |

Rieti provintsi järgmised kommuunid: Collevecchio, Stimigliano, Forano, Selci, Cantalupo in Sabina, Poggio Catino, Fara in Sabina, Castelnuovo di Farfa, Toffia, Salisano, Poggio Nativo, Frasso Sabino, Scandriglia, Orvinio, Mompeo, Casaprota, Poggio San Lorenzo, Monteleone Sabino, Poggio Moiano, Colle di Tora, Montenero Sabino, Montebuono, Tarano, Torri in Sabina, Vacone, Configni, Cottanello, Montasola, Casperia, Roccantica, Torricella in Sabina, Montopoli di Sabina, Magliano Sabina, Poggio Mirteto, Rocca Sinibalda Longone Sabino, Monte San Giovanni in Sabina, Varco Sabino, Belmonte in Sabina, Rieti, Cantalice, Borgo Velino, Antrodoco, Castel Sant’Angelo, Cittaducale, Contigliano, Ascrea, Colli sul Vellino, Vacone, Morro Reatino, Paganico Sabino, Pescorocchiano, Poggio Bustone, Pozzaglia Sabina ja Rivodutri;

| | kogu Roma provints, välja arvatud järgmised kommuunid: Anzio, Arcinazzo Romano, Allumiere, Camerata Nuova, Colleferro, Jenne, Tolfa, Riofreddo, Santa Marinella, Valmontone, Vallepietra, Vallinfreda ja Vivaro Romano; |
| --- | --- |

kogu Roma provints, välja arvatud järgmised kommuunid: Anzio, Arcinazzo Romano, Allumiere, Camerata Nuova, Colleferro, Jenne, Tolfa, Riofreddo, Santa Marinella, Valmontone, Vallepietra, Vallinfreda ja Vivaro Romano;

| | kogu Frosinone provints, välja arvatud Acquafondata, Filettino, Trevi nel Lazio ja Viticuso kommuunid; |
| --- | --- |

kogu Frosinone provints, välja arvatud Acquafondata, Filettino, Trevi nel Lazio ja Viticuso kommuunid;

| | kogu Latina provints, välja arvatud Latina, Pontinia, Sabaudia ja San Felice Circeo kommuunid. |
| --- | --- |

kogu Latina provints, välja arvatud Latina, Pontinia, Sabaudia ja San Felice Circeo kommuunid.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Tunnustamise taotlus tugineb toote „Olio di Roma“ kvaliteediomadustele.

Punktis 4 osutatud piirkond asub poolsaare keskel Türreeni mere ranniku keskosas; piirkond ulatub Apenniini mägedest kuni Türreeni mereni, seal on valdavad künklikud, oliivikasvatuseks kohandatud piirkonnale iseloomulikud alad (54 % piirkonna kogupindalast).

Selline olukord iseloomustab kogu piirkonna maastikku, siin leidub sajanditevanuseid oliiviistandusi ning mitu geograafilisele keskkonnale iseloomulikku oliivipuude ökotüüpi.

Oliive kasvatatakse kogu geograafilise piirkonna territooriumil, taimekultuuri all olev ala on enam kui 63 000 hektarit, piirkonna kõrgus ulatub merepinnast kuni 800 meetri kõrgusele, hõlmates ligi 50 % viljapuude all olevast kogupinnast.

Geograafilise piirkonna kliima on vahemereline, talved ja sügised on soojad ja niisked, suved palavad ja kuivad. Keskmine õhutemperatuur jääb vahemikku 3 °C jaanuaris kuni 30 °C juulis.

Aastane sademetehulk on rannikualadel 600–700 mm ja piirkonna siseosas piki künkaid ning Apenniinide eelmäestikus 1 000 mm. Sademeid on rohkem sügis- ja kevadperioodil, suvel on sademeid märkimisväärselt vähe.

Toote „Olio di Roma“ tootmise piirkonna keskkonna- ja ilmastikutingimuste puhul on määravaks teguriks Türreeni merelt puhuvad tuuled, mis mõjutavad tingimusi tasandikest ja küngastest moodustunud ribal.

KGTga hõlmatud geograafilises piirkonnas mõjutavad oliivikasvatuse tingimusi järgmised tegurid:

| — | liivsavimuld, mis sisaldab palju orgaanilist ainet ja on neutraalse või nõrgalt aluselise reaktsiooniga; |
| --- | --- |

—

liivsavimuld, mis sisaldab palju orgaanilist ainet ja on neutraalse või nõrgalt aluselise reaktsiooniga;

| — | minimaalne temperatuur detsembrist veebruarini ei lange alla 5 kraadi alla nulli; |
| --- | --- |

—

minimaalne temperatuur detsembrist veebruarini ei lange alla 5 kraadi alla nulli;

| — | maksimaalne temperatuur juulis ja augustis ei tõuse üle 34 °C; |
| --- | --- |

—

maksimaalne temperatuur juulis ja augustis ei tõuse üle 34 °C;

| — | aastane keskmine sademete hulk on üle 600 mm; |
| --- | --- |

—

aastane keskmine sademete hulk on üle 600 mm;

| — | suvine sademete hulk on harva üle 30 mm, juulis ja augustis on kuivaperiood; |
| --- | --- |

—

suvine sademete hulk on harva üle 30 mm, juulis ja augustis on kuivaperiood;

| — | sügisene sademetehulk septembrist oktoobrini on harva üle 120 mm. |
| --- | --- |

—

sügisene sademetehulk septembrist oktoobrini on harva üle 120 mm.

Toote „Olio di Roma“ iseloomulikud omadused on tingitud väga eripärastest geograafilistest, pinnavormidega seotud ning mullastiku- ja ilmastikutingimustest, mis muudavad selle territooriumi oliivikasvatuseks äärmiselt sobivaks.

Tüüpilise oliivikasvatuspiirkonna ilmastikutingimuste eripärad õli valmimise ja viljade küpsemise ajal on esmatähtis oluline keskkonnategur, mis on põhiline toote kvaliteediomaduste, eelkõige fenooliühendite ja lenduvate ühendite sisalduse väljakujunemisel. Selle põhjused on järgmised:

| — | kuuma- ja veestress, mis avaldab mõju õli oliividesse kogunemise perioodil (august–september), toob kaasa viljadesse kogunevate polüfenoolide sünteesi. Polüfenoolid moodustuvad tugeva vee- ja kuumastressi toimel, nende abil võitleb õlipuu ise vabade radikaalide tekke vastu. |
| --- | --- |

—

kuuma- ja veestress, mis avaldab mõju õli oliividesse kogunemise perioodil (august–september), toob kaasa viljadesse kogunevate polüfenoolide sünteesi. Polüfenoolid moodustuvad tugeva vee- ja kuumastressi toimel, nende abil võitleb õlipuu ise vabade radikaalide tekke vastu.

| — | sügisesed sajud (oktoobris–novembris) soodustavad seevastu lenduvate ühendite tekkimist. |
| --- | --- |

—

sügisesed sajud (oktoobris–novembris) soodustavad seevastu lenduvate ühendite tekkimist.

Selline õli viljadesse kogunemise aegse kuuma ja kuiva suve veestressi ning viljade lõpliku küpsemise aegse jahedama ja niiske sügise sademetehulga järgnevus toob kaasa esmalt polüfenoolide kogunemise (mõrudus ja teravus) ning seejärel lenduvate ühendite tekkimise (tomati ja/või artišoki ja/või roheliste köögiviljade ja/või mandli nüansid).

Polüfenoolide/biofenoolide sisaldus (≥ 220 mg/kg) annab tootele „Olio di Roma“ iseloomulikud mõruduse (2–5) ja teravuse (2–5) väärtused, mis võimaldavad toodet kindlalt teistest eristada.

Lenduvad ühendid seevastu annavad KGTga tootele „Olio di Roma“ iseloomulikud taimsed lõhna- ja maitsenüansid: tomati ja/või artišoki ja/või roheliste taimede ja/või mandli nüansid (1–4,5).

Piirkonnas kasvatatavate punktis 3.3 osutatud oliivisortide näol on tegemist vanade sortidega, mis on enamalt jaolt kohalikud ja mida kasvatatakse kas kogu piirkonna territooriumil või on nende kasvatamine piiratud väiksema alaga, ning mis toetavad samuti spetsiifiliste keemiliste ja organoleptiliste omadustega õli valmistamist: tüüpilist seost geograafilise piirkonnaga iseloomustavad puuviljalisus, mõrudus ja teravus.

Mõru ja terav maitse on oluline tunnus õli „värskuse“ määratlemiseks: need molekulid oksüdeeruvad aja jooksul ning sellega kaovad toote iseloomulikud lõhna- ja maitseomadused ning tervisele kasulikud omadused. Seetõttu tuleb toote „värskuse“ mõiste määratlemiseks märgisel ära näidata oliivide koristamise aasta.

Toote eripära mõjutavate inimtegurite hulka kuuluvad viljelusmeetodid: saagikoristuse aja määramine ja niisutuse korraldamine. Saagikoristuse periood määratakse tootmispiirkonnas kujunenud praktika kohaselt tavapäraselt ajavahemikuks septembri lõpust kuni 31. detsembrini. Kastmist kasutatakse üldiselt vähe, selle kasutamisel toimub see kontrollitult, lisakastmisena, et säilitada tüüpilised taimsed lõhna- ja maitsenüansid.

Veel üks oluline inimtegur, mis mõjutab oliiviõli „Olio di Roma“ omadusi, on seotud õli ekstraheerimise meetodiga, mille puhul ei kasutata pressisüsteeme, et säilitada ja alal hoida toote eripäraseid omadusi.

Tuleb rõhutada, et viljelustehnoloogiate ja kliimatingimuste koosmõju koos oliivide genotüüpidega määrab ära fenotüübi ainulaadse väljendumise.

Ka õli ekstraheerimise tehnoloogia toetab õli „Olio di Roma“ eriomadusi. Geograafilises piirkonnas asub enam kui 450 õlipressimiskoda, mis on tehniliselt hästi varustatud ning mille töötajad on saanud asjakohase tehnilise väljaõppe, mis võimaldab neil pidevalt oma oskusi täiendada, tagada parima kvaliteediga õli saamine ning optimeerida toote iseloomulikud omadused, mida on kirjeldatud punktis 3.2.

Lõppkokkuvõttes mõjutavad piirkonna keskkonna- ja ilmastikutingimused toote omadusi, andes õlile kuldkollase, enamal või vähemal määral roheliste nüanssidega värvuse; toote lõhn on sügav ja elegantne, selles võib tunda tugevamaid või nõrgemaid artišoki, värskelt niidetud rohu, siguri ja tomati lõhnanüansse ning basiiliku ja rosmariini varjundeid. Õli maitse on terviklik ja väljapeetud, selles on tunda tasakaalustatud tugevamaid või nõrgemaid artišoki, ohaka ja tomati nüansse ning järelmaitses vaevumärgatavaid mandli varjundeid. Õli mõrudus ja teravus on selgelt väljendunud.

Juba VII ja VI sajandist eKr on kindlaid andmeid, et tootmispiirkonnas leidis õlipuu toidu tootmisel kasutust.

Roomlased täiustasid oliiviõli tootmise ja ekstraheerimise meetodeid ning arendasid õlipuu kasvatamist kõikidel vallutatud territooriumidel. Et mõista õlikaubanduse tähtsust Rooma impeeriumis, piisab kui minna Emporiumi vanasse sadamasse Testacciosse, kuhu saabusid õliamforad, mis pärast tühjendamist purustati ja kuhjati kokku sellistes kogustes, et need moodustasid künka, mida nimetati monte dei cocci (terrakotamägi).

1813. aastal oli Latiumi piirkonnas oliivipuude all 27 000 hektarit ning oliiviõli toodang ulatus 3 000 tonnini. 1938. aastaks oli oliivipuude all olev pindala Latiumi piirkonnas suurenenud 80 000 hektarini, ajavahemikul 1952.–1956. aastal 84 000 hektarini ning 1966.–1970. aastal 87 770 hektarini.

Mitmed riiklikud ja rahvusvahelised auhinnad, erinevatel oliiviõliga seotud konkurssidel osalemine ning neilt saadud auhinnad ning punktis 4 osutatud oliiviõli müük suveniirina turistidele mitmes pealinna müügipunktis on tõstnud toote mainet nii riigisiseselt kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) veebisaidil (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ (kvaliteet) (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (KPN, KGT, GTT tooted) (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (ELile hindamiseks esitatud tootespetsifikaadid).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---