# Europeiska unionens C 93/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 93 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången19 mars 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 93

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången19 mars 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2021/C 93/01 | Rådets rekommendation av den 12 mars 2021 om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2021/C 93/01

Rådets rekommendation av den 12 mars 2021 om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 93/02 | Eurons växelkurs — 18 mars 2021 | 15 |
| 2021/C 93/03 | Information från Europeiska kommissionen, som offentliggörs i enlighet med artikel 22.2 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008, vad gäller flaggstaternas meddelanden (förteckning över stater och deras behöriga myndigheter) enligt artikel 20.1, 20.2 och 20.3 i förordning (EG) nr 1005/2008 samt bilaga III till den förordningen | 16 |
| 2021/C 93/04 | Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp | 35 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 93/02

Eurons växelkurs — 18 mars 2021

15

2021/C 93/03

Information från Europeiska kommissionen, som offentliggörs i enlighet med artikel 22.2 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008, vad gäller flaggstaternas meddelanden (förteckning över stater och deras behöriga myndigheter) enligt artikel 20.1, 20.2 och 20.3 i förordning (EG) nr 1005/2008 samt bilaga III till den förordningen

16

2021/C 93/04

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

35

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 93/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV) (
  1
  ) | 36 |
| 2021/C 93/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10159 — Infosys/Daimler (Certain Assets and Personnel)) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 38 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 93/07 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 39 |
| 2021/C 93/08 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 54 |
| 2021/C 93/09 | Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 | 68 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2021/C 93/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV) (
  1
  )

1

36

2021/C 93/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10159 — Infosys/Daimler (Certain Assets and Personnel)) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

38

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2021/C 93/07

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

39

2021/C 93/08

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

54

2021/C 93/09

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

68

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 19.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 93/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 mars 2021

om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet

(2021/C 93/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292 jämförd med artikel 19.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets direktiv 2000/43/EG (1) fastställs en ram för att i hela unionen bekämpa diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung när det gäller sysselsättning, utbildning, socialt skydd, inklusive social trygghet samt hälso- och sjukvård, sociala förmåner samt tillgången till, och tillhandahållandet av, varor och tjänster, inklusive bostäder. Ett av syftena med denna rekommendation är att bidra till direktivets verkningsfulla genomförande utan att detta påverkar medlemsstaternas befogenheter. |
| --- | --- |

(1)

I rådets direktiv 2000/43/EG (1) fastställs en ram för att i hela unionen bekämpa diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung när det gäller sysselsättning, utbildning, socialt skydd, inklusive social trygghet samt hälso- och sjukvård, sociala förmåner samt tillgången till, och tillhandahållandet av, varor och tjänster, inklusive bostäder. Ett av syftena med denna rekommendation är att bidra till direktivets verkningsfulla genomförande utan att detta påverkar medlemsstaternas befogenheter.

| (2) | Enligt rådets rambeslut 2008/913/RIF (2) är medlemsstaterna skyldiga att kriminalisera offentlig uppmaning till våld eller hat på grund av ras, hudfärg, religion, härstamning eller nationellt eller etniskt ursprung, samt även säkerställa att rasistiska och främlingsfientliga motiv betraktas som en försvårande omständighet, alternativt kan beaktas av nationella domstolar vid fastställandet av sanktioner. Syftet med denna rekommendation är att stärka de åtgärder som vidtas mot hatpropaganda, hatbrott och våld riktat mot romer. Rekommendationen har även till syfte att främja stöd till romska offer för sådana brott i linje med Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU (3). |
| --- | --- |

(2)

Enligt rådets rambeslut 2008/913/RIF (2) är medlemsstaterna skyldiga att kriminalisera offentlig uppmaning till våld eller hat på grund av ras, hudfärg, religion, härstamning eller nationellt eller etniskt ursprung, samt även säkerställa att rasistiska och främlingsfientliga motiv betraktas som en försvårande omständighet, alternativt kan beaktas av nationella domstolar vid fastställandet av sanktioner. Syftet med denna rekommendation är att stärka de åtgärder som vidtas mot hatpropaganda, hatbrott och våld riktat mot romer. Rekommendationen har även till syfte att främja stöd till romska offer för sådana brott i linje med Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU (3).

| (3) | Den europeiska pelaren för sociala rättigheter ger uttryck för principer och rättigheter som syftar till att främja och stärka social rättvisa oavsett kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Allmänna åtgärder som kompletteras med sådana riktade åtgärder till skydd och stöd för grupper som löper stor risk att utsättas för diskriminering eller social utestängning som de som fastställs i denna rekommendation är avgörande för genomförandet av den sociala pelarens principer. Att uppnå resultat i fråga om pelaren är ett gemensamt politiskt åtagande och ansvar. Den bör genomföras både på unionsnivå och på medlemsstatsnivå i överensstämmelse med respektive behörighet, med vederbörlig hänsyn till olika socioekonomiska miljöer och de nationella systemens mångfald, inklusive arbetsmarknadsparternas roll, samtidigt som subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen iakttas. |
| --- | --- |

(3)

Den europeiska pelaren för sociala rättigheter ger uttryck för principer och rättigheter som syftar till att främja och stärka social rättvisa oavsett kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Allmänna åtgärder som kompletteras med sådana riktade åtgärder till skydd och stöd för grupper som löper stor risk att utsättas för diskriminering eller social utestängning som de som fastställs i denna rekommendation är avgörande för genomförandet av den sociala pelarens principer. Att uppnå resultat i fråga om pelaren är ett gemensamt politiskt åtagande och ansvar. Den bör genomföras både på unionsnivå och på medlemsstatsnivå i överensstämmelse med respektive behörighet, med vederbörlig hänsyn till olika socioekonomiska miljöer och de nationella systemens mångfald, inklusive arbetsmarknadsparternas roll, samtidigt som subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen iakttas.

| (4) | Denna rekommendation bidrar även till en obruten utveckling av jämlika och inkluderande demokratiska samhällen i överensstämmelse med FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(4)

Denna rekommendation bidrar även till en obruten utveckling av jämlika och inkluderande demokratiska samhällen i överensstämmelse med FN:s mål för hållbar utveckling.

| (5) | Kommissionen har till Europaparlamentet och rådet överlämnat förslag till förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027, Europeiska socialfonden plus (ESF+ för 2021–2027) och Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden för 2021–2027. Dessa förslag hänvisar till jämlikhet och icke-diskriminering som övergripande principer som bör följas i användningen av fonderna. I förslaget om ESF+ för 2021–2027 uppmanas medlemsstaterna och kommissionen särskilt att säkerställa jämlikhet och icke-diskriminering i genomförandet av unionsprogrammen och det hänvisas till främjandet av socioekonomisk integration av tredjelandsmedborgare och inkludering av marginaliserade grupper, bland annat romer, vilket är kopplat till att förekomsten av en nationell strategisk ram för romer är ett nödvändigt villkor. I avvaktan på att dessa förslag antas bidrar denna rekommendation till deras verkningsfulla genomförande i framtiden. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har till Europaparlamentet och rådet överlämnat förslag till förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027, Europeiska socialfonden plus (ESF+ för 2021–2027) och Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden för 2021–2027. Dessa förslag hänvisar till jämlikhet och icke-diskriminering som övergripande principer som bör följas i användningen av fonderna. I förslaget om ESF+ för 2021–2027 uppmanas medlemsstaterna och kommissionen särskilt att säkerställa jämlikhet och icke-diskriminering i genomförandet av unionsprogrammen och det hänvisas till främjandet av socioekonomisk integration av tredjelandsmedborgare och inkludering av marginaliserade grupper, bland annat romer, vilket är kopplat till att förekomsten av en nationell strategisk ram för romer är ett nödvändigt villkor. I avvaktan på att dessa förslag antas bidrar denna rekommendation till deras verkningsfulla genomförande i framtiden.

| (6) | Kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 med titeln Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (Europa 2020-strategin) har spelat en betydande roll för att driva på bekämpningen av fattigdom och social utestängning genom att fastställa gemensamma europeiska mål för att minska fattigdom och social utestängning samt höja utbildnings- och sysselsättningsnivån. Förbättringar av romers jämlikhet, inkludering och delaktighet är en förutsättning för att dessa mål ska uppnås, och i denna rekommendation ges särskild vägledning om hur detta kan ske. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 med titeln Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (Europa 2020-strategin) har spelat en betydande roll för att driva på bekämpningen av fattigdom och social utestängning genom att fastställa gemensamma europeiska mål för att minska fattigdom och social utestängning samt höja utbildnings- och sysselsättningsnivån. Förbättringar av romers jämlikhet, inkludering och delaktighet är en förutsättning för att dessa mål ska uppnås, och i denna rekommendation ges särskild vägledning om hur detta kan ske.

| (7) | Kommissionens meddelande av den 5 april 2011 med titeln En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020, som uppmuntrar medlemsstaterna att ta ett samlat grepp för att främja romers sociala och ekonomiska inkludering och fastställer mål för utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård och boende, godkändes av rådet den 19 maj 2011. Även om EU-ramen i sin ursprungliga utformning hade vissa begränsningar har den haft ett betydande mervärde, som i denna rekommendation vidareutvecklas, bland annat genom att de lärdomar som gjorts under ramens genomförande beaktas. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens meddelande av den 5 april 2011 med titeln En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020, som uppmuntrar medlemsstaterna att ta ett samlat grepp för att främja romers sociala och ekonomiska inkludering och fastställer mål för utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård och boende, godkändes av rådet den 19 maj 2011. Även om EU-ramen i sin ursprungliga utformning hade vissa begränsningar har den haft ett betydande mervärde, som i denna rekommendation vidareutvecklas, bland annat genom att de lärdomar som gjorts under ramens genomförande beaktas.

| (8) | Rådets rekommendation av den 9 december 2013 (4) utformades för att intensifiera de nationella åtgärderna för integrering av romer. I den uppmanade rådet medlemsstaterna att årligen underrätta kommissionen om alla åtgärder som vidtas i enlighet med rekommendationen och om framsteg i genomförandet av deras nationella strategier för integrering av romer. Den här rekommendationen bygger på den erfarenheten som gjorts och ser över och utvidgar de åtgärder som ska vidtas. |
| --- | --- |

(8)

Rådets rekommendation av den 9 december 2013 (4) utformades för att intensifiera de nationella åtgärderna för integrering av romer. I den uppmanade rådet medlemsstaterna att årligen underrätta kommissionen om alla åtgärder som vidtas i enlighet med rekommendationen och om framsteg i genomförandet av deras nationella strategier för integrering av romer. Den här rekommendationen bygger på den erfarenheten som gjorts och ser över och utvidgar de åtgärder som ska vidtas.

| (9) | I sina slutsatser av den 8 december 2016 om påskyndande av processen för integrering av romer uppmanade rådet kommissionen att göra en halvtidsutvärdering av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (den djupgående utvärderingen) och på grundval av denna föreslå ett initiativ för tiden efter 2020. I den djupgående utvärderingen erkändes ramens mervärde, men det konstaterades samtidigt att romer fortfarande utsätts för diskriminering och social och ekonomisk exkludering i Europa. |
| --- | --- |

(9)

I sina slutsatser av den 8 december 2016 om påskyndande av processen för integrering av romer uppmanade rådet kommissionen att göra en halvtidsutvärdering av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (den djupgående utvärderingen) och på grundval av denna föreslå ett initiativ för tiden efter 2020. I den djupgående utvärderingen erkändes ramens mervärde, men det konstaterades samtidigt att romer fortfarande utsätts för diskriminering och social och ekonomisk exkludering i Europa.

| (10) | Den djupgående utvärderingen och de slutsatser som rådet, Europaparlamentet och flera europeiska och nationella civilsamhällesorganisationer dragit av den visar att åtagandet om romers jämlikhet och inkludering måste förnyas och förstärkas. Åtagandet bör säkerställa att fokus särskilt läggs på att bekämpa diskriminering, däribland antiziganism (en särskild form av rasism riktad mot romer), och på åtgärder inom fyra områden för socioekonomisk inkludering: utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård och boende. Det bör även ta hänsyn till särskilda gruppers behov och till mångfalden inom den romska befolkningsgruppen, involvera romer i utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av strategier för romers jämlikhet och inkludering, förbättra fastställandet av delmål, datainsamling, övervakning och rapportering, och göra den allmänna politiken mer lyhörd för frågan om romers jämlikhet och inkludering. Vid utformningen av åtgärder bör särskild uppmärksamhet ägnas åt genusperspektivet. |
| --- | --- |

(10)

Den djupgående utvärderingen och de slutsatser som rådet, Europaparlamentet och flera europeiska och nationella civilsamhällesorganisationer dragit av den visar att åtagandet om romers jämlikhet och inkludering måste förnyas och förstärkas. Åtagandet bör säkerställa att fokus särskilt läggs på att bekämpa diskriminering, däribland antiziganism (en särskild form av rasism riktad mot romer), och på åtgärder inom fyra områden för socioekonomisk inkludering: utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård och boende. Det bör även ta hänsyn till särskilda gruppers behov och till mångfalden inom den romska befolkningsgruppen, involvera romer i utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av strategier för romers jämlikhet och inkludering, förbättra fastställandet av delmål, datainsamling, övervakning och rapportering, och göra den allmänna politiken mer lyhörd för frågan om romers jämlikhet och inkludering. Vid utformningen av åtgärder bör särskild uppmärksamhet ägnas åt genusperspektivet.

| (11) | Denna rekommendation bygger även på resultat som tidigare redovisats i Europaparlamentets relevanta resolutioner av den 15 april 2015 och den 12 februari 2019, i rådets slutsatser av den 8 december 2016 och i kommissionens årliga rapporter sedan 2013. |
| --- | --- |

(11)

Denna rekommendation bygger även på resultat som tidigare redovisats i Europaparlamentets relevanta resolutioner av den 15 april 2015 och den 12 februari 2019, i rådets slutsatser av den 8 december 2016 och i kommissionens årliga rapporter sedan 2013.

| (12) | Efter meddelandet En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 antog kommissionen den 7 oktober 2020 ett paket som omfattar förslaget till denna rekommendation och meddelandet En jämlikhetsunion:
  EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet (nedan kallat meddelandet av den7 oktober 2020). I meddelandet av den 7 oktober 2020 fastställs på EU-nivå mål, delmål och, i förekommande fall, grundläggande minimiåtaganden för alla medlemsstater som eventuellt kan kompletteras med ytterligare nationella åtgärder och unionsstöd beroende på det nationella sammanhanget och den romska befolkningsgruppens storlek. Nyare uppgifter visar att sex av tio européer fortfarande anser att det finns utbredd diskriminering av romer i deras länder, medan mer än sex av tio européer instämmer i att en bättre integrering av romer kan få positiva effekter för samhället (5). Det överordnade målet för denna rekommendation är att med romers aktiva deltagande främja jämlikhet och bekämpa utestängning av denna grupp. |
| --- | --- |

(12)

Efter meddelandet En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 antog kommissionen den 7 oktober 2020 ett paket som omfattar förslaget till denna rekommendation och meddelandet En jämlikhetsunion:
  EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet (nedan kallat meddelandet av den7 oktober 2020). I meddelandet av den 7 oktober 2020 fastställs på EU-nivå mål, delmål och, i förekommande fall, grundläggande minimiåtaganden för alla medlemsstater som eventuellt kan kompletteras med ytterligare nationella åtgärder och unionsstöd beroende på det nationella sammanhanget och den romska befolkningsgruppens storlek. Nyare uppgifter visar att sex av tio européer fortfarande anser att det finns utbredd diskriminering av romer i deras länder, medan mer än sex av tio européer instämmer i att en bättre integrering av romer kan få positiva effekter för samhället (5). Det överordnade målet för denna rekommendation är att med romers aktiva deltagande främja jämlikhet och bekämpa utestängning av denna grupp.

| (13) | Under covid-19-pandemin har exkluderade och missgynnade romska grupper blivit utsatta för allvarliga negativa hälsoeffekter och socioekonomiska konsekvenser, vilket riskerar att ytterligare förvärra den redan befintliga ojämlikheten och öka risken för fattigdom och social utestängning. Denna rekommendation förespråkar en minskning av den strukturella ojämlikhet som drabbar romer genom åtgärder för att, i förekommande fall, komma till rätta med romernas begränsade tillgång till rent vatten, sanitär infrastruktur, hälso- och sjukvård, inklusive vaccinationstjänster, och brist på utrustning och digitala färdigheter som skulle göra det möjligt för romer att aktivt delta i samhället, inklusive i distansutbildning, samt genom att undanröja betydande ekonomisk otrygghet, trångboddhet, segregerade bosättningar eller läger. |
| --- | --- |

(13)

Under covid-19-pandemin har exkluderade och missgynnade romska grupper blivit utsatta för allvarliga negativa hälsoeffekter och socioekonomiska konsekvenser, vilket riskerar att ytterligare förvärra den redan befintliga ojämlikheten och öka risken för fattigdom och social utestängning. Denna rekommendation förespråkar en minskning av den strukturella ojämlikhet som drabbar romer genom åtgärder för att, i förekommande fall, komma till rätta med romernas begränsade tillgång till rent vatten, sanitär infrastruktur, hälso- och sjukvård, inklusive vaccinationstjänster, och brist på utrustning och digitala färdigheter som skulle göra det möjligt för romer att aktivt delta i samhället, inklusive i distansutbildning, samt genom att undanröja betydande ekonomisk otrygghet, trångboddhet, segregerade bosättningar eller läger.

| (14) | I ett läge med växande populism och rasism inom unionen (6) är det nödvändigt att fokusera på att bekämpa och förhindra diskriminering, bland annat genom åtgärder mot antiziganism, som är en av de bakomliggande orsakerna till och förvärrar diskriminering och exkludering. EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 av den 18 september 2020 fastställer därför en rad konkreta åtgärder för att bekämpa rasism. Antiziganism är en mycket vanligt förekommande (7) form av rasism som har sitt ursprung i majoritetssamhällets syn på och behandling av personer som betraktas som ”zigenare” i en process av historisk ”andrafiering” (8) som bygger på stereotyper och negativa attityder, som ibland kan vara oavsiktliga eller omedvetna (9).
  Sedan 2005 har Europaparlamentet har använt denna term i sina betänkanden och resolutioner av den 28 april 2005, den 15 april 2015, den 25 oktober 2017 och den 12 februari 2019. Flera internationella organisationer och civilsamhällesorganisationer erkänner denna företeelse, som även kallas antiromsk rasism eller romafobi. I sina slutsatser av den 8 december 2016 konstaterade rådet att det är nödvändigt att ”bekämpa alla former av rasism mot romer, ibland kallat antiziganism, eftersom den är en grundorsak till den sociala utestängningen och diskrimineringen av romer”. Den 8 oktober 2020 antog den internationella alliansen till minne av förintelsen (IHRA) en definition av antiziganism/antiromsk diskriminering som inte är rättsligt bindande (10). |
| --- | --- |

(14)

I ett läge med växande populism och rasism inom unionen (6) är det nödvändigt att fokusera på att bekämpa och förhindra diskriminering, bland annat genom åtgärder mot antiziganism, som är en av de bakomliggande orsakerna till och förvärrar diskriminering och exkludering. EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 av den 18 september 2020 fastställer därför en rad konkreta åtgärder för att bekämpa rasism. Antiziganism är en mycket vanligt förekommande (7) form av rasism som har sitt ursprung i majoritetssamhällets syn på och behandling av personer som betraktas som ”zigenare” i en process av historisk ”andrafiering” (8) som bygger på stereotyper och negativa attityder, som ibland kan vara oavsiktliga eller omedvetna (9).

Sedan 2005 har Europaparlamentet har använt denna term i sina betänkanden och resolutioner av den 28 april 2005, den 15 april 2015, den 25 oktober 2017 och den 12 februari 2019. Flera internationella organisationer och civilsamhällesorganisationer erkänner denna företeelse, som även kallas antiromsk rasism eller romafobi. I sina slutsatser av den 8 december 2016 konstaterade rådet att det är nödvändigt att ”bekämpa alla former av rasism mot romer, ibland kallat antiziganism, eftersom den är en grundorsak till den sociala utestängningen och diskrimineringen av romer”. Den 8 oktober 2020 antog den internationella alliansen till minne av förintelsen (IHRA) en definition av antiziganism/antiromsk diskriminering som inte är rättsligt bindande (10).

| (15) | När man riktar in sig på den romska befolkningen är det viktigt att ta hänsyn till vissa gruppers särskilda behov eller sårbarheter (11), t.ex. romska kvinnor, romska ungdomar, romska barn, romska hbti-personer, äldre romer, romer med funktionsnedsättning, romer som är tredjelandsmedborgare eller statslösa, samt romska EU-migranter. I denna rekommendation beaktas därför vikten av att bekämpa multidiskriminering (12). Det föreslås åtgärder för att uppnå ett effektivare skydd och en bättre inkludering av romska barn, som är särskilt utsatta för diskriminering och segregering.
  I linje med rådets slutsatser av den 8 december 2016 tar den även upp skapandet av förutsättningar för unga romer och tillvaratagandet av deras potential genom åtgärder för att öka deras aktiva deltagande i program och åtgärder inriktade på unga, bland annat de som avses i kommissionens meddelande av den 1 juli 2020 med titeln Stöd till ungdomssysselsättning – en väg till jobb för nästa generation. |
| --- | --- |

(15)

När man riktar in sig på den romska befolkningen är det viktigt att ta hänsyn till vissa gruppers särskilda behov eller sårbarheter (11), t.ex. romska kvinnor, romska ungdomar, romska barn, romska hbti-personer, äldre romer, romer med funktionsnedsättning, romer som är tredjelandsmedborgare eller statslösa, samt romska EU-migranter. I denna rekommendation beaktas därför vikten av att bekämpa multidiskriminering (12). Det föreslås åtgärder för att uppnå ett effektivare skydd och en bättre inkludering av romska barn, som är särskilt utsatta för diskriminering och segregering.

I linje med rådets slutsatser av den 8 december 2016 tar den även upp skapandet av förutsättningar för unga romer och tillvaratagandet av deras potential genom åtgärder för att öka deras aktiva deltagande i program och åtgärder inriktade på unga, bland annat de som avses i kommissionens meddelande av den 1 juli 2020 med titeln Stöd till ungdomssysselsättning – en väg till jobb för nästa generation.

| (16) | Den romska befolkningsgruppen präglas av stor mångfald, och termen romer används här som paraplyterm för flera olika grupper med romskt ursprung, såsom romer, sinter, kalé, gypsies, romanichal och boyash/rudari. Det omfattar även grupper som ashkali, egyptier, östgrupper (däribland dom, lom, rom och abdal), men också resandegrupper, inklusive etniska resande, yenish och dem som förs in under det administrativa begreppet Gens du voyage, liksom personer som identifierar sig själva som zigenare, utan att förneka dessa gruppers särdrag. |
| --- | --- |

(16)

Den romska befolkningsgruppen präglas av stor mångfald, och termen romer används här som paraplyterm för flera olika grupper med romskt ursprung, såsom romer, sinter, kalé, gypsies, romanichal och boyash/rudari. Det omfattar även grupper som ashkali, egyptier, östgrupper (däribland dom, lom, rom och abdal), men också resandegrupper, inklusive etniska resande, yenish och dem som förs in under det administrativa begreppet Gens du voyage, liksom personer som identifierar sig själva som zigenare, utan att förneka dessa gruppers särdrag.

| (17) | När det gäller rörligheten inom unionen måste rätten till fri rörlighet för unionsmedborgare och villkoren för dess utövande respekteras. Dessa villkor är enligt Europaparlamentet och rådets direktiv 2004/38/EG (13) innehav av tillräckliga tillgångar och en heltäckande sjukförsäkring. Det är samtidigt nödvändigt att försöka förbättra romernas levnadsvillkor och vidta åtgärder för att främja deras ekonomiska och sociala inkludering i såväl ursprungsmedlemsstaten som bosättningsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller rörligheten inom unionen måste rätten till fri rörlighet för unionsmedborgare och villkoren för dess utövande respekteras. Dessa villkor är enligt Europaparlamentet och rådets direktiv 2004/38/EG (13) innehav av tillräckliga tillgångar och en heltäckande sjukförsäkring. Det är samtidigt nödvändigt att försöka förbättra romernas levnadsvillkor och vidta åtgärder för att främja deras ekonomiska och sociala inkludering i såväl ursprungsmedlemsstaten som bosättningsmedlemsstaten.

| (18) | Även om medlemsstaterna bör välja sina egna övervakningsmetoder, inklusive lämpliga metoder för datainsamling som beaktar den omständigheten att insamling av information som hör samman med etnicitet är en känslig fråga och inte möjligt i vissa medlemsstater, framhålls i rekommendationen att insamling av data är en förutsättning för att kunna utforma åtgärder som på ett verkningsfullt sätt förbättrar situationen för den romska befolkningen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (14) och 2018 års riktlinjer om förbättring av insamlingen och användningen av uppgifter om jämlikhet, som offentliggjordes av den undergrupp för uppgifter om jämlikhet som lyder under högnivågruppen för icke-diskriminering, jämlikhet och mångfald (15). I denna rekommendation framhålls även vikten av indikatorer för att övervaka framstegen. I meddelandet av den 7 oktober 2020 förklaras att medlemsstaterna har möjlighet att välja indikatorer bland en uppsättning indikatorer avsedda att mäta romers jämlikhet, inkludering och delaktighet, som sammanställts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(18)

Även om medlemsstaterna bör välja sina egna övervakningsmetoder, inklusive lämpliga metoder för datainsamling som beaktar den omständigheten att insamling av information som hör samman med etnicitet är en känslig fråga och inte möjligt i vissa medlemsstater, framhålls i rekommendationen att insamling av data är en förutsättning för att kunna utforma åtgärder som på ett verkningsfullt sätt förbättrar situationen för den romska befolkningen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (14) och 2018 års riktlinjer om förbättring av insamlingen och användningen av uppgifter om jämlikhet, som offentliggjordes av den undergrupp för uppgifter om jämlikhet som lyder under högnivågruppen för icke-diskriminering, jämlikhet och mångfald (15). I denna rekommendation framhålls även vikten av indikatorer för att övervaka framstegen. I meddelandet av den 7 oktober 2020 förklaras att medlemsstaterna har möjlighet att välja indikatorer bland en uppsättning indikatorer avsedda att mäta romers jämlikhet, inkludering och delaktighet, som sammanställts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, kommissionen och medlemsstaterna.

| (19) | Fokus i denna rekommendation ligger uttryckligen på åtgärder för att främja romers jämlikhet, inkludering och delaktighet, utan att exkludera andra missgynnade grupper. Dessa åtgärder bör i jämförbara situationer baseras på samma principer. De gemensamma grundprinciperna för romers inkludering är fortfarande relevanta i detta sammanhang (16). Åtgärderna bör också integrera romers jämlikhet, inkludering och delaktighet i politiska initiativ både på unionsnivå och nationell nivå, med särskilt fokus på intersektionalitet och jämställdhetsaspekten. I meddelandet av den 7 oktober 2020 ges ytterligare vägledning om planering och genomförande av nationella strategiska ramverk för romer. |
| --- | --- |

(19)

Fokus i denna rekommendation ligger uttryckligen på åtgärder för att främja romers jämlikhet, inkludering och delaktighet, utan att exkludera andra missgynnade grupper. Dessa åtgärder bör i jämförbara situationer baseras på samma principer. De gemensamma grundprinciperna för romers inkludering är fortfarande relevanta i detta sammanhang (16). Åtgärderna bör också integrera romers jämlikhet, inkludering och delaktighet i politiska initiativ både på unionsnivå och nationell nivå, med särskilt fokus på intersektionalitet och jämställdhetsaspekten. I meddelandet av den 7 oktober 2020 ges ytterligare vägledning om planering och genomförande av nationella strategiska ramverk för romer.

| (20) | Ett av syftena med denna rekommendation är att bekräfta ett långsiktigt åtagande och ge ny och förstärkt vägledning om vilka åtgärder medlemsstaterna kan vidta för att uppnå de gemensamma målen om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet. |
| --- | --- |

(20)

Ett av syftena med denna rekommendation är att bekräfta ett långsiktigt åtagande och ge ny och förstärkt vägledning om vilka åtgärder medlemsstaterna kan vidta för att uppnå de gemensamma målen om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet.

| (21) | Denna rekommendation följer fullt ut subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternas primära ansvar inom detta område. Den ska inte påverka principerna om nationell processrätt och rättsliga traditioner i medlemsstaterna. Ett gemensamt men differentierat tillvägagångssätt bör användas med vederbörlig hänsyn till sådana nationella förhållanden som antalet och andelen romer av den totala befolkningen, det allmänna ekonomiska läget, målbefolkningarnas särdrag inom varje medlemsstat samt möjligheterna att vidta politiska åtgärder som riktas mot en specifik etnisk grupp. Nationella tillvägagångssätt och relevanta åtgärder för att främja romers inkludering, jämlikhet och delaktighet bör anpassas till och väljas utifrån de specifika förhållandena och behoven på plats, däribland behovet att behandla missgynnade befolkningsgrupper som romer i ett större sammanhang. Allmänna åtgärder bör utformas för att säkerställa att romer nås i praktiken. |
| --- | --- |

(21)

Denna rekommendation följer fullt ut subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternas primära ansvar inom detta område. Den ska inte påverka principerna om nationell processrätt och rättsliga traditioner i medlemsstaterna. Ett gemensamt men differentierat tillvägagångssätt bör användas med vederbörlig hänsyn till sådana nationella förhållanden som antalet och andelen romer av den totala befolkningen, det allmänna ekonomiska läget, målbefolkningarnas särdrag inom varje medlemsstat samt möjligheterna att vidta politiska åtgärder som riktas mot en specifik etnisk grupp. Nationella tillvägagångssätt och relevanta åtgärder för att främja romers inkludering, jämlikhet och delaktighet bör anpassas till och väljas utifrån de specifika förhållandena och behoven på plats, däribland behovet att behandla missgynnade befolkningsgrupper som romer i ett större sammanhang. Allmänna åtgärder bör utformas för att säkerställa att romer nås i praktiken.

| (22) | En nationell strategisk ram för romer hänvisar till nationella strategier för romer och/eller integrerade politiska åtgärder inom ett bredare socioekonomiskt sammanhang som är relevanta för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet. |
| --- | --- |

(22)

En nationell strategisk ram för romer hänvisar till nationella strategier för romer och/eller integrerade politiska åtgärder inom ett bredare socioekonomiskt sammanhang som är relevanta för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Medlemsstaterna bör anta nationella strategiska ramverk för romer i sin bredare politik för social integrering, som förbättrar romernas situation, och informera Europeiska kommissionen om dessa, helst senast i september 2021. Medlemsstaterna bör, i förekommande fall, med beaktande av nationell lagstiftning och unionslagstiftning, tillgängliga resurser och nationella omständigheter, överväga i vilken grad åtgärderna i denna rekommendation är relevanta för deras nationella sammanhang och genomföra dem på ett proportionellt och selektivt sätt i nära samarbete med alla berörda aktörer. När medlemsstaterna bedömer den relevansen uppmanas de att låta sig vägledas av de frivilliga minimiåtagandena och, beroende på det nationella sammanhanget, eventuellt de ytterligare åtgärder som anges i meddelandet. |
| --- | --- |

1.

Övergripande mål: jämlikhet, inkludering och delaktighet

| 2. | Medlemsstaterna bör stärka sitt arbete för att anta och genomföra åtgärder för att främja jämlikhet och effektivt förhindra och bekämpa diskriminering, antiziganism samt social och ekonomisk exkludering liksom de bakomliggande orsakerna. Arbetet bör bland annat omfatta åtgärder som






  a) | verkningsfullt bekämpar direkt och indirekt diskriminering, bland annat genom att ta itu med trakasserier, antiziganism, stereotyper, antiromsk retorik, hatpropaganda, hatbrott och våld mot romer, inklusive uppvigling till diskriminering på och utanför internet, särskilt i samband med införlivandet, genomförandet och säkerställandet av efterlevnaden av direktiv 2000/43/EG, rambeslut 2008/913/RIF och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (17), |
| --- | --- | --- |

2.

a)

verkningsfullt bekämpar direkt och indirekt diskriminering, bland annat genom att ta itu med trakasserier, antiziganism, stereotyper, antiromsk retorik, hatpropaganda, hatbrott och våld mot romer, inklusive uppvigling till diskriminering på och utanför internet, särskilt i samband med införlivandet, genomförandet och säkerställandet av efterlevnaden av direktiv 2000/43/EG, rambeslut 2008/913/RIF och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (17),

| b) | utvecklar och främjar ett heltäckande system för stöd till offer i enlighet med direktiv 2012/29/EU och säkrar hjälp till romska offer för hatbrott och diskriminering, |
| --- | --- |

b)

utvecklar och främjar ett heltäckande system för stöd till offer i enlighet med direktiv 2012/29/EU och säkrar hjälp till romska offer för hatbrott och diskriminering,

| c) | bekämpar multidiskriminering och strukturell (18) diskriminering av romer, särskilt romska kvinnor, romska ungdomar, romska barn, romska hbti-personer, äldre romer, romer med funktionsnedsättning, statslösa romer och romska EU-migranter (19), |
| --- | --- |

c)

bekämpar multidiskriminering och strukturell (18) diskriminering av romer, särskilt romska kvinnor, romska ungdomar, romska barn, romska hbti-personer, äldre romer, romer med funktionsnedsättning, statslösa romer och romska EU-migranter (19),

| d) | ökar kunskaperna om att arbetet för att bekämpa diskriminering är nära kopplat till arbetet för att motverka antiziganism och social och ekonomisk exkludering, som ett led i en gemensam satsning för att främja det mer övergripande jämlikhetsmålet, |
| --- | --- |

d)

ökar kunskaperna om att arbetet för att bekämpa diskriminering är nära kopplat till arbetet för att motverka antiziganism och social och ekonomisk exkludering, som ett led i en gemensam satsning för att främja det mer övergripande jämlikhetsmålet,

| e) | analyserar och erkänner att antiziganism och diskriminering mot romer förekommer och ökar kunskaperna om dessa företeelser, de former de tar och deras skadliga konsekvenser, via massmedier, läroplaner och på andra sätt samt exempelvis genom att öka medvetenheten bland offentliganställda tjänstemän och andra berörda aktörer om behovet så att de kan upptäcka och motverka dem, |
| --- | --- |

e)

analyserar och erkänner att antiziganism och diskriminering mot romer förekommer och ökar kunskaperna om dessa företeelser, de former de tar och deras skadliga konsekvenser, via massmedier, läroplaner och på andra sätt samt exempelvis genom att öka medvetenheten bland offentliganställda tjänstemän och andra berörda aktörer om behovet så att de kan upptäcka och motverka dem,

| f) | främjar multikulturella kunskapshöjande aktiviteter och kampanjer i skolor, |
| --- | --- |

f)

främjar multikulturella kunskapshöjande aktiviteter och kampanjer i skolor,

| g) | främjar kunskaperna om romsk kultur, språk och historia, inklusive minnet av förintelsen av romer och försoningsprocesserna i samhället, bland annat genom att erbjuda relevant utbildning för lärare och utforma lämpliga läroplaner, eftersom dessa kunskaper är avgörande för att minska de fördomar och den antiziganism som är viktiga orsaker till diskriminering, |
| --- | --- |

g)

främjar kunskaperna om romsk kultur, språk och historia, inklusive minnet av förintelsen av romer och försoningsprocesserna i samhället, bland annat genom att erbjuda relevant utbildning för lärare och utforma lämpliga läroplaner, eftersom dessa kunskaper är avgörande för att minska de fördomar och den antiziganism som är viktiga orsaker till diskriminering,

| h) | främjar positiva budskap om romer och goda romska förebilder, och en bättre förståelse för de utmaningar som romer ställs inför, inklusive genom stöd till möten mellan befolkningsgrupper och interkulturellt lärande. |
| --- | --- |

h)

främjar positiva budskap om romer och goda romska förebilder, och en bättre förståelse för de utmaningar som romer ställs inför, inklusive genom stöd till möten mellan befolkningsgrupper och interkulturellt lärande.

| 3. | Medlemsstaterna bör bekämpa den extremt höga fattigdomsrisken och risken för materiell och social fattigdom bland den romska befolkningen i syfte att i praktiken stödja romers jämlikhet, inkludering och deltagande. I förekommande fall bör medlemsstaterna tillämpa integrerade tillvägagångssätt som inriktas på alla relevanta politikområden. Arbetet skulle bland annat kunna innefatta åtgärder som






  a) | säkerställer tillräckliga investeringar i humankapital, infrastrukturutveckling och bostäder, och åtgärder för social sammanhållning, samt förbättrar inriktningen av sådana investeringar, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

säkerställer tillräckliga investeringar i humankapital, infrastrukturutveckling och bostäder, och åtgärder för social sammanhållning, samt förbättrar inriktningen av sådana investeringar,

| b) | säkerställer tillgång till adekvata system för socialt skydd, inklusive inkomststöd, naturaförmåner och sociala tjänster, för romer som befinner sig i en missgynnad ställning, |
| --- | --- |

b)

säkerställer tillgång till adekvata system för socialt skydd, inklusive inkomststöd, naturaförmåner och sociala tjänster, för romer som befinner sig i en missgynnad ställning,

| c) | kombinerar inkomststöd med aktiveringsåtgärder för att främja deltagande på arbetsmarknaden och med sysselsättningsstöd, särskilt för romska kvinnor och romska EU-migranter, tillhandahåller information om de befintliga rättsliga krav för stödberättigande som gäller för utnyttjande av förmåner som innefattar aktiverings- och stödtjänster, |
| --- | --- |

c)

kombinerar inkomststöd med aktiveringsåtgärder för att främja deltagande på arbetsmarknaden och med sysselsättningsstöd, särskilt för romska kvinnor och romska EU-migranter, tillhandahåller information om de befintliga rättsliga krav för stödberättigande som gäller för utnyttjande av förmåner som innefattar aktiverings- och stödtjänster,

| d) | säkerställer att särskild uppmärksamhet läggs vid förebyggande och bekämpning av barnfattigdom, bland annat genom mer effektiva nationella åtgärder som tar hänsyn till de mekanismer som leder till fattigdom i flera generationer och till vikten av att romska barn och deras familjer får stöd på inbördes relaterade områden som sysselsättning, sociala tjänster, utbildning, förskoleverksamhet och barnomsorg, hälso- och sjukvård, bostäder och tillgång till grundläggande tjänster, näringsriktig mat och möjlighet att utöva fritidsaktiviteter, |
| --- | --- |

d)

säkerställer att särskild uppmärksamhet läggs vid förebyggande och bekämpning av barnfattigdom, bland annat genom mer effektiva nationella åtgärder som tar hänsyn till de mekanismer som leder till fattigdom i flera generationer och till vikten av att romska barn och deras familjer får stöd på inbördes relaterade områden som sysselsättning, sociala tjänster, utbildning, förskoleverksamhet och barnomsorg, hälso- och sjukvård, bostäder och tillgång till grundläggande tjänster, näringsriktig mat och möjlighet att utöva fritidsaktiviteter,

| e) | stöder utbildning i finanskunskap för unga vuxna och unga familjer, däribland förmågan att fatta bättre beslut och planera som ett led i arbetet för att stärka romers egenmakt och finansiella inkludering. |
| --- | --- |

e)

stöder utbildning i finanskunskap för unga vuxna och unga familjer, däribland förmågan att fatta bättre beslut och planera som ett led i arbetet för att stärka romers egenmakt och finansiella inkludering.

| 4. | Medlemsstaterna bör, när så är lämpligt, öka romers meningsfulla delaktighet och samrådet med romer, inklusive med kvinnor, barn, ungdomar, äldre och personer med funktionsnedsättning, för att främja verklig jämlikhet och icke-diskriminering. Detta bör bland annat omfatta åtgärder som






  a) | stöder ett aktivt medborgarskap genom att främja social, ekonomisk, politisk och kulturell delaktighet samt medborgardeltagande, särskilt för romska kvinnor och ungdomar, |
| --- | --- | --- |

4.

a)

stöder ett aktivt medborgarskap genom att främja social, ekonomisk, politisk och kulturell delaktighet samt medborgardeltagande, särskilt för romska kvinnor och ungdomar,

| b) | främjar kapacitetsuppbyggnad och ledarskap i det romska civilsamhället så att romer kan bli delaktiga i alla led av den politiska processen och det offentliga livet i stort, |
| --- | --- |

b)

främjar kapacitetsuppbyggnad och ledarskap i det romska civilsamhället så att romer kan bli delaktiga i alla led av den politiska processen och det offentliga livet i stort,

| c) | främjar anställning av romer i offentliga och privata institutioner för att bidra till mångfald och expertis i den politiska processen och för att tillhandahålla goda förebilder, |
| --- | --- |

c)

främjar anställning av romer i offentliga och privata institutioner för att bidra till mångfald och expertis i den politiska processen och för att tillhandahålla goda förebilder,

| d) | ökar kunskaperna om mänskliga och medborgerliga rättigheter och skyldigheter bland missgynnade romska befolkningsgrupper, |
| --- | --- |

d)

ökar kunskaperna om mänskliga och medborgerliga rättigheter och skyldigheter bland missgynnade romska befolkningsgrupper,

| e) | samordnar resurser, nätverk och expertis inom olika sektorer för att öka unga romers deltagande i beslutsprocesser och stärka deras ledarförmåga. |
| --- | --- |

e)

samordnar resurser, nätverk och expertis inom olika sektorer för att öka unga romers deltagande i beslutsprocesser och stärka deras ledarförmåga.

Sektoriella mål

Tillgång till inkluderande allmän utbildning av god kvalitet

| 5. | Medlemsstaterna bör säkerställa att alla romer i praktiken har lika tillgång till och samma möjligheter att delta i alla former och stadier av utbildning, från förskola och barnomsorg till högre utbildning, inklusive kompenserande utbildning, vuxenutbildning och livslångt lärande. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Medlemsstaterna bör främja lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet för romska elever, bland annat genom åtgärder som






  a) | förebygger och undanröjer alla former av segregering inom utbildningsväsendet och säkerställer att alla elevers potential främjas, |
| --- | --- | --- |

6.

a)

förebygger och undanröjer alla former av segregering inom utbildningsväsendet och säkerställer att alla elevers potential främjas,

| b) | förebygger och undanröjer felaktiga diagnoser som leder till att romska elever placeras i särskolor samt säkerställer att placering i särskolor baseras på ett öppet och lagenligt förfarande, |
| --- | --- |

b)

förebygger och undanröjer felaktiga diagnoser som leder till att romska elever placeras i särskolor samt säkerställer att placering i särskolor baseras på ett öppet och lagenligt förfarande,

| c) | tillhandahåller effektiva metoder för erkännande av och upprättelse för tidigare orättvisor på utbildningsområdet, däribland segregering, felaktig placering av romska elever i särskolor och ojämlik behandling, |
| --- | --- |

c)

tillhandahåller effektiva metoder för erkännande av och upprättelse för tidigare orättvisor på utbildningsområdet, däribland segregering, felaktig placering av romska elever i särskolor och ojämlik behandling,

| d) | främjar rättvisa, inkludering och mångfald i utbildningssystemet och i klassrummet, till exempel genom program för kompetensutveckling, mentorskap och peer learning-verksamhet, |
| --- | --- |

d)

främjar rättvisa, inkludering och mångfald i utbildningssystemet och i klassrummet, till exempel genom program för kompetensutveckling, mentorskap och peer learning-verksamhet,

| e) | uppmuntrar föräldrars aktiva engagemang i romska elevers utbildning och främjar kontakter mellan skolor och lokala grupper, bland annat via medlare och lärarassistenter, |
| --- | --- |

e)

uppmuntrar föräldrars aktiva engagemang i romska elevers utbildning och främjar kontakter mellan skolor och lokala grupper, bland annat via medlare och lärarassistenter,

| f) | främjar alla elevers, däribland barn med funktionsnedsättning, lika deltagande och aktiva engagemang i allmänna utbildningsaktiviteter och utbildningsprocesser, |
| --- | --- |

f)

främjar alla elevers, däribland barn med funktionsnedsättning, lika deltagande och aktiva engagemang i allmänna utbildningsaktiviteter och utbildningsprocesser,

| g) | bekämpar mobbning och trakasserier i skolan, både på och utanför internet, för att skydda alla elever, inklusive romska elever, |
| --- | --- |

g)

bekämpar mobbning och trakasserier i skolan, både på och utanför internet, för att skydda alla elever, inklusive romska elever,

| h) | ökar kunskaperna bland lärare och annan skolpersonal om romernas historia och kultur och hur de kan upptäcka och bekämpa diskriminering och dess bakomliggande orsaker, däribland antiziganism och omedvetna fördomar, och vikten av en icke-diskriminerande utbildning och verklig lika tillgång till allmän utbildning, |
| --- | --- |

h)

ökar kunskaperna bland lärare och annan skolpersonal om romernas historia och kultur och hur de kan upptäcka och bekämpa diskriminering och dess bakomliggande orsaker, däribland antiziganism och omedvetna fördomar, och vikten av en icke-diskriminerande utbildning och verklig lika tillgång till allmän utbildning,

| i) | stöder insatser för att säkerställa att romska elever förvärvar färdigheter som svarar mot nuvarande och framtida behov på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

i)

stöder insatser för att säkerställa att romska elever förvärvar färdigheter som svarar mot nuvarande och framtida behov på arbetsmarknaden.

| 7. | Medlemsstaterna bör verka för att undanröja all diskriminering, ojämlikhet och alla nackdelar i fråga om utbildningsmöjligheter, utbildningsresultat och utbildningsnivå, i förekommande fall, bland annat genom åtgärder som






  a) | säkerställer tillgång till kvalitativ förskoleverksamhet och barnomsorg samt lägger särskild vikt vid tidig integrering av romska barn, inklusive romska barn i missgynnad ställning, |
| --- | --- | --- |

7.

a)

säkerställer tillgång till kvalitativ förskoleverksamhet och barnomsorg samt lägger särskild vikt vid tidig integrering av romska barn, inklusive romska barn i missgynnad ställning,

| b) | erbjuder individanpassat stöd och medling för att kompensera för språkliga, kognitiva och utbildningsrelaterade skillnader i nära samarbete med de romska elevernas familjer, samt uppmuntrar kompenserande utbildning och vuxenutbildning, |
| --- | --- |

b)

erbjuder individanpassat stöd och medling för att kompensera för språkliga, kognitiva och utbildningsrelaterade skillnader i nära samarbete med de romska elevernas familjer, samt uppmuntrar kompenserande utbildning och vuxenutbildning,

| c) | förhindrar att elever lämnar skolan med högst grundskoleutbildning eller hoppar av skolan på alla utbildningsnivåer, inklusive med särskilt fokus på romska flickor, (20) till exempel genom samarbete mellan skolor, medlare och socialtjänst, |
| --- | --- |

c)

förhindrar att elever lämnar skolan med högst grundskoleutbildning eller hoppar av skolan på alla utbildningsnivåer, inklusive med särskilt fokus på romska flickor, (20) till exempel genom samarbete mellan skolor, medlare och socialtjänst,

| d) | tar hänsyn till sårbarheten hos barn till föräldrar som begett sig utomlands och ger dessa barn förtur till fritidshemsverksamhet och individanpassat stöd, |
| --- | --- |

d)

tar hänsyn till sårbarheten hos barn till föräldrar som begett sig utomlands och ger dessa barn förtur till fritidshemsverksamhet och individanpassat stöd,

| e) | ökar romers sociala rörlighet, till exempel genom positiv särbehandling, särskilda stipendier för yrkesutbildning, gymnasieutbildning, högre utbildning och lärarutbildning samt genom yrkesvägledning, |
| --- | --- |

e)

ökar romers sociala rörlighet, till exempel genom positiv särbehandling, särskilda stipendier för yrkesutbildning, gymnasieutbildning, högre utbildning och lärarutbildning samt genom yrkesvägledning,

| f) | säkerställer en smidig övergång mellan utbildningsnivåer och främjar slutförande av utbildning på gymnasienivå och högre utbildning, bland annat genom yrkesvägledning, rådgivning, mentorskap och finansiella stödsystem, |
| --- | --- |

f)

säkerställer en smidig övergång mellan utbildningsnivåer och främjar slutförande av utbildning på gymnasienivå och högre utbildning, bland annat genom yrkesvägledning, rådgivning, mentorskap och finansiella stödsystem,

| g) | främjar deltagande i icke-formellt lärande och fritidsaktiviteter utanför skolan, såsom ungdoms-, idrotts- och kulturverksamhet inom ramen för hälso- och medborgarutbildning, och andra aktiviteter som bidrar till personlig utveckling, psykologisk återhämtningsförmåga och psykiskt välbefinnande, |
| --- | --- |

g)

främjar deltagande i icke-formellt lärande och fritidsaktiviteter utanför skolan, såsom ungdoms-, idrotts- och kulturverksamhet inom ramen för hälso- och medborgarutbildning, och andra aktiviteter som bidrar till personlig utveckling, psykologisk återhämtningsförmåga och psykiskt välbefinnande,

| h) | när så är relevant främjar förvärvande av digitala färdigheter, tillgång till bredband, tillräcklig digital infrastruktur och tillhandahållande av undervisningsmaterial som är anpassat för distansundervisning i såväl formella som icke-formella utbildningsmiljöer, för att förhindra att socioekonomiskt missgynnade elever, deras lärare och föräldrar hamnar i digitalt utanförskap, och se till att man når romska elever, inklusive de som bor på landsbygden eller i segregerade områden. |
| --- | --- |

h)

när så är relevant främjar förvärvande av digitala färdigheter, tillgång till bredband, tillräcklig digital infrastruktur och tillhandahållande av undervisningsmaterial som är anpassat för distansundervisning i såväl formella som icke-formella utbildningsmiljöer, för att förhindra att socioekonomiskt missgynnade elever, deras lärare och föräldrar hamnar i digitalt utanförskap, och se till att man når romska elever, inklusive de som bor på landsbygden eller i segregerade områden.

Tillgång till hållbar sysselsättning av god kvalitet

| 8. | Medlemsstaterna bör verka för att romer, särskilt unga romer, i praktiken ska ha samma möjligheter att hitta hållbar sysselsättning av god kvalitet, i förekommande fall, bland annat genom åtgärder som






  a) | når ut till unga romer (21) för att öka deras medvetenhet om tillgängliga och helst integrerade arbetsförmedlings- och socialtjänster samt sätta dem i kontakt med dessa tjänster, |
| --- | --- | --- |

8.

a)

når ut till unga romer (21) för att öka deras medvetenhet om tillgängliga och helst integrerade arbetsförmedlings- och socialtjänster samt sätta dem i kontakt med dessa tjänster,

| b) | möter behoven bland unga romer som är arbetslösa eller står utanför arbetskraften genom att skräddarsy individanpassade helhetsplaner för dem som tar hänsyn till deras önskemål och motivation, hinder och missgynnade ställning samt skälen till att de är arbetslösa eller står utanför arbetskraften, |
| --- | --- |

b)

möter behoven bland unga romer som är arbetslösa eller står utanför arbetskraften genom att skräddarsy individanpassade helhetsplaner för dem som tar hänsyn till deras önskemål och motivation, hinder och missgynnade ställning samt skälen till att de är arbetslösa eller står utanför arbetskraften,

| c) | stöder en första arbetslivserfarenhet, praktik- och lärlingsplatser samt karriärutveckling, |
| --- | --- |

c)

stöder en första arbetslivserfarenhet, praktik- och lärlingsplatser samt karriärutveckling,

| d) | underlättar övergången från utbildning till arbetsliv genom handledning, mentorskap, yrkesutbildning, praktikplatser, företagsinkubatorer och varvad yrkesutbildning/praktik, |
| --- | --- |

d)

underlättar övergången från utbildning till arbetsliv genom handledning, mentorskap, yrkesutbildning, praktikplatser, företagsinkubatorer och varvad yrkesutbildning/praktik,

| e) | stöder romers förvärv av digitala färdigheter, så att de är bättre rustade för kraven på arbetsmarknaden och i sin vardag kan dra nytta av de möjligheter som befintliga och nya digitala verktyg och trender erbjuder, |
| --- | --- |

e)

stöder romers förvärv av digitala färdigheter, så att de är bättre rustade för kraven på arbetsmarknaden och i sin vardag kan dra nytta av de möjligheter som befintliga och nya digitala verktyg och trender erbjuder,

| f) | stöder utbildning på arbetsplatsen, kompetensutveckling, förvärvande och uppdatering av yrkeskvalifikationer samt kompenserande utbildning, |
| --- | --- |

f)

stöder utbildning på arbetsplatsen, kompetensutveckling, förvärvande och uppdatering av yrkeskvalifikationer samt kompenserande utbildning,

| g) | genom riktat stöd främjar verkligt lika möjligheter när det gäller egenföretagande och entreprenörskap, inklusive socialt entreprenörskap, |
| --- | --- |

g)

genom riktat stöd främjar verkligt lika möjligheter när det gäller egenföretagande och entreprenörskap, inklusive socialt entreprenörskap,

| h) | främjar lika tillgång till sysselsättning inom både den offentliga och den privata sektorn genom bland annat positiv särbehandling och stöd till arbetsgivare samt förbättrar tillgången till arbetsförmedlingar, inklusive en aktiv arbetsmarknadspolitik, |
| --- | --- |

h)

främjar lika tillgång till sysselsättning inom både den offentliga och den privata sektorn genom bland annat positiv särbehandling och stöd till arbetsgivare samt förbättrar tillgången till arbetsförmedlingar, inklusive en aktiv arbetsmarknadspolitik,

| i) | stöder rörligheten på arbetsmarknaden, särskilt för de som bor på landsbygden och i segregerade områden med brist på arbetstillfällen, |
| --- | --- |

i)

stöder rörligheten på arbetsmarknaden, särskilt för de som bor på landsbygden och i segregerade områden med brist på arbetstillfällen,

| j) | bekämpar, minskar och undanröjer diskriminering genom att öka medvetenheten om icke-diskriminerande sysselsättning och tillträde till arbetsmarknaden och aktiveringsåtgärder, och utbildar arbetsgivare i hur de kan upptäcka och bekämpa diskriminering och dess bakomliggande orsaker, inklusive antiziganism och omedvetna fördomar. |
| --- | --- |

j)

bekämpar, minskar och undanröjer diskriminering genom att öka medvetenheten om icke-diskriminerande sysselsättning och tillträde till arbetsmarknaden och aktiveringsåtgärder, och utbildar arbetsgivare i hur de kan upptäcka och bekämpa diskriminering och dess bakomliggande orsaker, inklusive antiziganism och omedvetna fördomar.

Hälsa och tillgång till hälso- och sjukvård samt sociala tjänster av god kvalitet

| 9. | Medlemsstaterna bör säkerställa att framför allt de grupper som är mest utsatta eller som lever i marginaliserade eller avlägsna bosättningar i praktiken har obehindrad tillgång till hälso- och sjukvård samt sociala tjänster av god kvalitet, i förekommande fall, bland annat genom åtgärder som






  a) | främjar och underlättar lika tillgång för






  i) | romska kvinnor till läkarkontroller, screening, mödravård före och efter förlossning, rådgivning och familjeplanering samt sexuell och reproduktiv hälsovård av god kvalitet som erbjuds inom den allmänna hälso- och sjukvården, |
| --- | --- | --- | --- |

9.

a)

främjar och underlättar lika tillgång för

i)

romska kvinnor till läkarkontroller, screening, mödravård före och efter förlossning, rådgivning och familjeplanering samt sexuell och reproduktiv hälsovård av god kvalitet som erbjuds inom den allmänna hälso- och sjukvården,

| ii) | romska kvinnor till stödtjänster för offer för könsrelaterat våld, |
| --- | --- |

ii)

romska kvinnor till stödtjänster för offer för könsrelaterat våld,

| iii) | romska barn till primärvård av god kvalitet, inklusive primära preventiva program såsom vaccination, |
| --- | --- |

iii)

romska barn till primärvård av god kvalitet, inklusive primära preventiva program såsom vaccination,

| iv) | utsatta romska befolkningsgrupper, som t.ex. äldre romer, romer med funktionsnedsättning, romska hbti-personer, romska EU-migranter, romer som är tredjelandsmedborgare och statslösa romer, till hälso- och sjukvård av god kvalitet, |
| --- | --- |

iv)

utsatta romska befolkningsgrupper, som t.ex. äldre romer, romer med funktionsnedsättning, romska hbti-personer, romska EU-migranter, romer som är tredjelandsmedborgare och statslösa romer, till hälso- och sjukvård av god kvalitet,

| b) | ökar kunskaperna bland romer om primära preventiva åtgärder, till exempel program för en hälsosam livsstil och för förebyggande av narkotikamissbruk och bättre tillgång till psykiatrisk sjukvård, i förekommande fall genom stöd i hälsofrågor, |
| --- | --- |

b)

ökar kunskaperna bland romer om primära preventiva åtgärder, till exempel program för en hälsosam livsstil och för förebyggande av narkotikamissbruk och bättre tillgång till psykiatrisk sjukvård, i förekommande fall genom stöd i hälsofrågor,

| c) | förebygger och bekämpar diskriminering av romer genom att öka kunskaperna om icke-diskriminerande tillgång till hälso- och sjukvård och genom att utbilda vårdpersonal, läkarstudenter och medlare på hälsoområdet i hur man upptäcker och motverkar diskriminering och dess bakomliggande orsaker, t.ex. antiziganism och omedvetna fördomar, |
| --- | --- |

c)

förebygger och bekämpar diskriminering av romer genom att öka kunskaperna om icke-diskriminerande tillgång till hälso- och sjukvård och genom att utbilda vårdpersonal, läkarstudenter och medlare på hälsoområdet i hur man upptäcker och motverkar diskriminering och dess bakomliggande orsaker, t.ex. antiziganism och omedvetna fördomar,

| d) | motverkar alla romers digitala utanförskap när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård genom att bland annat minska den digitala kompetensklyftan i fråga om tillgång till vårdinformation, |
| --- | --- |

d)

motverkar alla romers digitala utanförskap när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård genom att bland annat minska den digitala kompetensklyftan i fråga om tillgång till vårdinformation,

| e) | förebygger och undanröjer segregering inom hälso- och sjukvård, |
| --- | --- |

e)

förebygger och undanröjer segregering inom hälso- och sjukvård,

| f) | säkerställer erkännande av och upprättelse för tidigare orättvisor inom hälso- och sjukvården, däribland tvångssterilisering och annan ofrivillig sterilisering av romska kvinnor, |
| --- | --- |

f)

säkerställer erkännande av och upprättelse för tidigare orättvisor inom hälso- och sjukvården, däribland tvångssterilisering och annan ofrivillig sterilisering av romska kvinnor,

| g) | främjar romers lika möjligheter att bedriva medicinska studier och uppmuntrar rekrytering av romer som vårdpersonal och medlare på hälsoområdet, särskilt i regioner med stor romsk befolkning, |
| --- | --- |

g)

främjar romers lika möjligheter att bedriva medicinska studier och uppmuntrar rekrytering av romer som vårdpersonal och medlare på hälsoområdet, särskilt i regioner med stor romsk befolkning,

| h) | bekämpar och förebygger potentiella utbrott av sjukdomar i marginaliserade eller avlägsna bosättningar, |
| --- | --- |

h)

bekämpar och förebygger potentiella utbrott av sjukdomar i marginaliserade eller avlägsna bosättningar,

| i) | säkerställer romers tillgång till samhällsservice och familjebaserade tjänster för personer med funktionsnedsättning, äldre och barn som står utan föräldraomsorg, t.ex. habilitering, subventionerat boende, dagverksamhet för personer med funktionsnedsättning och nätverk av fosterföräldrar, |
| --- | --- |

i)

säkerställer romers tillgång till samhällsservice och familjebaserade tjänster för personer med funktionsnedsättning, äldre och barn som står utan föräldraomsorg, t.ex. habilitering, subventionerat boende, dagverksamhet för personer med funktionsnedsättning och nätverk av fosterföräldrar,

| j) | förebygger institutionalisering och främjar en övergång från institutionsvård till familjebaserad vård i hemmet genom stöd till familjer som lever under otrygga förhållanden, t.ex. rådgivning och ekonomiska incitament, utdelning av livsmedel, boendestöd och habilitering, |
| --- | --- |

j)

förebygger institutionalisering och främjar en övergång från institutionsvård till familjebaserad vård i hemmet genom stöd till familjer som lever under otrygga förhållanden, t.ex. rådgivning och ekonomiska incitament, utdelning av livsmedel, boendestöd och habilitering,

| k) | främjar utbytet och överföringen av bästa praxis på folkhälsoområdet när det gäller romer, till exempel med hjälp av kommissionens och medlemsstaternas folkhälsoramverk i styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar, |
| --- | --- |

k)

främjar utbytet och överföringen av bästa praxis på folkhälsoområdet när det gäller romer, till exempel med hjälp av kommissionens och medlemsstaternas folkhälsoramverk i styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar,

| l) | främjar forskning om och förebyggande av sjukdomar som är vanligare bland personer som riskerar fattigdom. |
| --- | --- |

l)

främjar forskning om och förebyggande av sjukdomar som är vanligare bland personer som riskerar fattigdom.

Tillgång till adekvat och desegregerat boende och grundläggande tjänster

| 10. | Medlemsstaterna bör säkerställa likabehandling av romer när det gäller tillgång till adekvat och desegregerat boende samt grundläggande tjänster, bland annat genom åtgärder som






  a) | säkerställer tillgång till grundläggande tjänster – t.ex. rinnande vatten, säkert och rent dricksvatten (22), adekvat sanitet, avfallsinsamling och avfallshantering, miljötjänster, el, gas, transporter, finansiella tjänster och digital kommunikation – samt fysisk infrastruktur genom att säkerställa kontinuiteten i grundläggande samhällsservice under såväl normala förhållanden som under pandemier, miljökatastrofer och andra kriser, |
| --- | --- | --- |

10.

a)

säkerställer tillgång till grundläggande tjänster – t.ex. rinnande vatten, säkert och rent dricksvatten (22), adekvat sanitet, avfallsinsamling och avfallshantering, miljötjänster, el, gas, transporter, finansiella tjänster och digital kommunikation – samt fysisk infrastruktur genom att säkerställa kontinuiteten i grundläggande samhällsservice under såväl normala förhållanden som under pandemier, miljökatastrofer och andra kriser,

| b) | övervakar, förhindrar och bekämpar all rumslig segregering och främjar desegregering med hjälp av konkreta planer som angriper bostadsproblem och involverar lokalsamhällen och berörda romska befolkningsgrupper, |
| --- | --- |

b)

övervakar, förhindrar och bekämpar all rumslig segregering och främjar desegregering med hjälp av konkreta planer som angriper bostadsproblem och involverar lokalsamhällen och berörda romska befolkningsgrupper,

| c) | stöder och förstärker de offentliga myndigheterna som har det generella ansvaret för boende, grundläggande tjänster och miljöstandarder samt andra relevanta aktörer på dessa områden till exempel genom att, vid behov, ge dem nödvändiga befogenheter och resurser att kartlägga bostadsbehov, övervaka segregering och vidta omfattande reglerings- eller stödåtgärder, |
| --- | --- |

c)

stöder och förstärker de offentliga myndigheterna som har det generella ansvaret för boende, grundläggande tjänster och miljöstandarder samt andra relevanta aktörer på dessa områden till exempel genom att, vid behov, ge dem nödvändiga befogenheter och resurser att kartlägga bostadsbehov, övervaka segregering och vidta omfattande reglerings- eller stödåtgärder,

| d) | förhindrar avhysning genom att främja tidig varning och medling, organiserar stöd till människor som riskerar att avhysas och, vid behov, erbjuder adekvat alternativt boende, i synnerhet för familjer, |
| --- | --- |

d)

förhindrar avhysning genom att främja tidig varning och medling, organiserar stöd till människor som riskerar att avhysas och, vid behov, erbjuder adekvat alternativt boende, i synnerhet för familjer,

| e) | förbättrar romers levnadsvillkor, förebygger och motverkar negativa hälsoeffekter av exponering för föroreningar och kontaminering, |
| --- | --- |

e)

förbättrar romers levnadsvillkor, förebygger och motverkar negativa hälsoeffekter av exponering för föroreningar och kontaminering,

| f) | erbjuder socialt stöd och tillgång till allmänna offentliga tjänster för hemlösa romer, |
| --- | --- |

f)

erbjuder socialt stöd och tillgång till allmänna offentliga tjänster för hemlösa romer,

| g) | säkerställer lika tillgång till bostadsstöd och tar hänsyn till individers och familjers särskilda behov, |
| --- | --- |

g)

säkerställer lika tillgång till bostadsstöd och tar hänsyn till individers och familjers särskilda behov,

| h) | stöder program för integrerat boende för marginaliserade romer genom sådana åtgärder som en kombination av mikrolån för byggande och underhåll av bostäder, program för finanskunskap och sparande, byggutbildning och aktiveringsåtgärder, |
| --- | --- |

h)

stöder program för integrerat boende för marginaliserade romer genom sådana åtgärder som en kombination av mikrolån för byggande och underhåll av bostäder, program för finanskunskap och sparande, byggutbildning och aktiveringsåtgärder,

| i) | stöder anläggning och underhåll av uppehållsplatser för resande. |
| --- | --- |

i)

stöder anläggning och underhåll av uppehållsplatser för resande.

Partnerskap och institutionell kapacitet

Involvera och stödja nationella kontaktpunkter för romer

| 11. | Medlemsstaterna bör ge nationella kontaktpunkter för romer adekvata och nödvändiga resurser, personal, institutionell auktoritet och befogenheter så att de i praktiken kan samordna och övervaka den nationella politiken för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet, bland annat genom uppsökande verksamhet på lokal nivå. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Medlemsstaterna bör säkerställa att de nationella kontaktpunkterna för romer kan göra det möjligt för det romska civilsamhället att delta i utformning, genomförande, övervakning och översyn av nationella strategiska ramverk för romer och lokala handlingsplaner genom reformerade processer via de nationella plattformarna för romer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Medlemsstaterna bör säkerställa att nationella kontaktpunkter för romer deltar i utformningen av åtgärder för social inkludering och samhällsomfattande tjänster för att öka deras relevans för romer och deras räckvidd, inklusive, i förekommande fall, i beslut om programplanering och övervakning av unionsfonderna. |
| --- | --- |

13.

Deltagande av organ som arbetar med likabehandling

| 14. | Medlemsstaterna bör, inom sina respektive nationella rättsliga ramar, stödja organ som arbetar för likabehandling (jämlikhetsorgan) så att de, inom ramen för sina mandat, kan bedriva en effektiv och oberoende verksamhet och samarbeta med alla relevanta aktörer, inklusive nationella kontaktpunkter för romer, myndigheter, civilsamhällesorganisationer och den privata sektorn. Detta stöd bör, i förekommande fall, bland annat göra det möjligt för jämlikhetsorgan att






  a) | följa upp fall av diskriminering, hatpropaganda och hatbrott, samt driva strategiska rättsfall, |
| --- | --- | --- |

14.

a)

följa upp fall av diskriminering, hatpropaganda och hatbrott, samt driva strategiska rättsfall,

| b) | ta itu med underrapportering av fall av diskriminering, hatpropaganda och hatbrott och öka medvetenheten bland romer om deras rättigheter, |
| --- | --- |

b)

ta itu med underrapportering av fall av diskriminering, hatpropaganda och hatbrott och öka medvetenheten bland romer om deras rättigheter,

| c) | bedriva forskning och samla in data om jämlikhet för och diskriminering av romer, |
| --- | --- |

c)

bedriva forskning och samla in data om jämlikhet för och diskriminering av romer,

| d) | bygga upp kapaciteten hos och samarbeta med det romska civilsamhället, med fokus på möjligheter till rättslig prövning och efterlevnad av lagstiftning om likabehandling, |
| --- | --- |

d)

bygga upp kapaciteten hos och samarbeta med det romska civilsamhället, med fokus på möjligheter till rättslig prövning och efterlevnad av lagstiftning om likabehandling,

| e) | erbjuda vägledning och utbildning för allmänheten samt för offentliga och privata organisationer. |
| --- | --- |

e)

erbjuda vägledning och utbildning för allmänheten samt för offentliga och privata organisationer.

| 15. | Medlemsstaterna bör göra det möjligt för jämlikhetsorgan att vara nära involverade i och i praktiken bidra till att utforma, genomföra, övervaka och ompröva nationella strategiska ramverk för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet samt relevanta EU-fondprogram genom att, i förekommande fall, bland annat






  a) | inhämta råd från jämlikhetsorgan om standarder för genomförandet av nationella strategiska ramar, så att fokus i högre grad ligger på att bekämpa och förhindra diskriminering, bland annat genom åtgärder mot antiziganism, när ramarna utformas och genomförs samt genom arbete för att undanröja strukturell diskriminering, |
| --- | --- | --- |

15.

a)

inhämta råd från jämlikhetsorgan om standarder för genomförandet av nationella strategiska ramar, så att fokus i högre grad ligger på att bekämpa och förhindra diskriminering, bland annat genom åtgärder mot antiziganism, när ramarna utformas och genomförs samt genom arbete för att undanröja strukturell diskriminering,

| b) | göra det möjligt för jämlikhetsorgan att vara involverade i strukturer som inrättas för att övervaka genomförandet, övervakningen och översynen av nationella strategiska ramverk för romer och i kommittéer för övervakning av relevanta unionsfonder. |
| --- | --- |

b)

göra det möjligt för jämlikhetsorgan att vara involverade i strukturer som inrättas för att övervaka genomförandet, övervakningen och översynen av nationella strategiska ramverk för romer och i kommittéer för övervakning av relevanta unionsfonder.

Mobilisera lokala och regionala aktörer

| 16. | Medlemsstaterna bör involvera regionala och lokala myndigheter och det lokala civilsamhället i utformning, genomförande, övervakning och översyn av nationella strategiska ramar. beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Medlemsstaterna bör uppmuntra regionala och lokala myndigheter att inom sina respektive ansvarsområden utveckla eller uppdatera sina lokala handlingsplaner, desegregeringsplaner eller strategiska ramar för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet. Dessa lokala planer eller strategiska ramar bör, i den mån det är möjligt, omfatta åtgärder, utgångsläge, riktmärken, mätbara mål och finansiella anslag. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Medlemsstaterna bör säkerställa samarbete mellan centrala och lokala myndigheter vid utformningen och genomförandet av unionsfinansieringsprogram som är relevanta för att förebygga och bekämpa diskriminering av romer i syfte att säkerställa att romers jämlikhet, inkludering och delaktighet beaktas under utarbetandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av programmen, och för att förbättra kanaliseringen av unionsmedel till lokal nivå. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Medlemsstaterna bör främja inkludering och mångfald genom sådana lämpliga åtgärder, som positiv särbehandling för att säkerställa romers lika tillgång till anställning vid offentliga institutioner på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Medlemsstaterna bör stärka romers egenmakt och erkänna romska kvinnors och mäns representation på lokal nivå. |
| --- | --- |

20.

Samarbete med civilsamhället

| 21. | Medlemsstaterna bör främja social innovation, partnerskap och samarbete mellan offentliga myndigheter och det romska och pro-romska civilsamhället. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Medlemsstaterna bör dra full nytta av de nationella plattformarna för romer och andra kanaler för samarbete och dialog i medlemsstaterna för att på ett öppet och inkluderande sätt involvera det romska och pro-romska civilsamhället och andra aktörer i utformningen, genomförandet, övervakningen och översynen av nationella strategiska ramverk för romer och lokala handlingsplaner. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Medlemsstaterna bör stödja civilsamhället när det gäller att övervaka och rapportera hatbrott och hatpropaganda och annan brottslighet som riktas mot romer, samt hjälpa offren att anmäla hatbrott och hatpropaganda. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Medlemsstaterna bör säkerställa finansiering för att stödja det romska och pro-romska civilsamhällets, inklusive romska ungdomsorganisationers, mångfald och oberoende, så att de kan rapportera om och övervaka nationella strategiska ramverk för romer som oberoende övervakande organisationer och upprätthålla sin administrativa kapacitet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Medlemsstaterna bör involvera civilsamhället och romska befolkningsgrupper under unionsfondernas hela programcykel på nationell, regional och lokal nivå inklusive som medlemmar i relevanta kommittéer för övervakning av unionsfonderna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Medlemsstaterna bör främja kapacitetsuppbyggnad och ledarskap i det romska civilsamhället, inklusive i ungdomsorganisationer, så att berörda organ och organisationer kan delta i alla led av den politiska beslutsprocessen och i det offentliga livet i stort. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Medlemsstaterna bör främja tvärsektoriellt arbete och bredare allianser för jämlikhet och inkludering genom att involvera myndigheter, civilsamhället, näringslivet, den akademiska världen och forskarvärlden. Detta kan leda till gemensamma insatser av aktörer som främjar jämställdhet eller bekämpar rasism, diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, främlingsfientlighet och intolerans, eller verkar för barns, äldres, romers, romska hbti-personers, personer med funktionsnedsättnings, asylsökandes, flyktingars och andra migranters samt statslösa personers rättigheter. |
| --- | --- |

27.

Transnationellt samarbete

| 28. | Medlemsstaterna bör intensifiera samarbetet kring och det ömsesidiga lärandet om de mest effektiva sätten att integrera romers jämlikhet, inkludering och delaktighet vid genomförandet av alla viktigare relevanta unionsinitiativ. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Medlemsstaterna bör främja gränsöverskridande partnerskap och utbyte genom att stödja nätverket av nationella kontaktpunkter för romer, EU:s nätverk för romer, EU-plattformen för romers integrering. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vissa romska rörliga EU-medborgare som bosätter sig i en annan medlemsstat än den medlemsstat där de har sitt ursprung, eller vistas tillfälligt i en sådan medlemsstat, bland annat för att ta säsongs- eller korttidsanställning, befinner sig i en utsatt situation. Vid behov bör medlemsstaterna uppmuntra inrättande av och ett aktivt deltagande i lämpliga former av gränsöverskridande samarbete på nationell, regional eller lokal nivå, inklusive bilaterala eller multilaterala projekt och avtal, samtidigt som man iakttar unionens rättsliga ram och gällande nationell rätt. Detta skulle exempelvis kunna omfatta samarbete i frågor som rör tillgång till utbildning, romska barns erfarenheter och resultat samt behov och utmaningar på kommunal nivå. Detta samarbete bör inbegripa deltagande av romerna själva. |
| --- | --- |

30.

Finansiering

| 31. | Medlemsstaterna, i synnerhet de som har större utmaningar inom områdena romers jämlikhet, inkludering och delaktighet och/eller som har en större romsk befolkning, bör dra maximal och optimal nytta av unionsmedel och nationella medel avsedda för allmänna eller särskilda ändamål för att förhindra och bekämpa diskriminering av romer, vilket kan innefatta att fastställa särskilda mål för socioekonomisk integrering av marginaliserade grupper som befinner sig i en missgynnad ställning, bland annat romer (23), och att säkerställa en effektiv samordning av finansieringskällor på unionsnivå och nationell nivå som är relevanta för romers jämlikhet och socioekonomiska inkludering. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Medlemsstaterna bör underlätta deltagandet för regionala och lokala myndigheter, stadsmyndigheter och andra offentliga myndigheter, näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och relevanta organ som företräder civilsamhället, icke-statliga organisationer, och organ som verkar för social inkludering, grundläggande rättigheter och icke-diskriminering under hela utarbetandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av unionens program, bland annat genom att delta i övervakningskommittéer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Medlemsstaterna bör avsätta tillräckliga nationella resurser för att genomföra de politiska åtgärder som föreslås i EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet och i nationella strategiska ramar och säkerställa att de speglar romernas faktiska behov och står i proportion till de romska befolkningsgruppernas storlek och utmaningar. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Nationella planer för återhämtning och resiliens (24) bör beakta och främja lika rättigheter och lika möjligheter för alla samt främja inkludering av grupper som befinner sig i en missgynnad ställning, däribland romer och andra personer med minoritetsbakgrund i fråga om ras eller etnisk tillhörighet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Medlemsstaterna bör förbättra utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av unionsprogram eller strukturreformer för socioekonomisk inkludering av minoriteter, till exempel genom att begära tekniskt bistånd från stödprogrammet för strukturreformer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Medlemsstaterna bör uppmuntra utnyttjandet av nationella medel och unionsmedel för att bygga upp kapaciteten hos och möjliggöra utbyten av god praxis mellan myndigheter på central och lokal nivå och civilsamhällesorganisationer, så att dessa myndigheter och organisationer kan bidra till att bekämpa diskrimineringen av romer genom att driva på utvecklingen mot jämlikhet och inkludering, bland annat genom att bekämpa segregering och främja romers delaktighet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Medlemsstaterna bör ta itu med finansieringsbehoven på lokal nivå, inklusive i stadsområden, för att, vid behov, stödja romska EU-migranter genom bland annat språkutbildning, högkvalitativ förskoleverksamhet och barnomsorg, skolgång, offentliga arbetsförmedlingar, socialarbetare, medlare, etc. |
| --- | --- |

37.

Övervakning av och rapportering om nationella strategiska ramverk för romer

| 38. | Medlemsstaterna bör övervaka och utvärdera genomförandet av de nationella strategiska ramarna genom att på lämpligt sätt använda den uppsättning indikatorer som tagits fram av EU:s byrå för grundläggande rättigheter (FRA), nationella kontaktpunkter för romer, nationella statistikmyndigheter och kommissionen inom arbetsgruppen för indikatorer och rapportering avseende romers jämlikhet, inkludering och delaktighet (under samordning av FRA) (25). Medlemsstaterna kan också använda nationella indikatorer i linje med de nationella rättsliga ramarna och politiska strategier de utarbetar och romernas situation på deras territorium. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Mot bakgrund av unionens mål och de överordnade mål som fastställs i meddelandet bör medlemsstaterna, beroende på vad som är tillämpligt, ange nationella kvantitativa och/eller kvalitativa delmål i sina nationella strategiska ramverk för romer, som är anpassade till de nationella förhållandena och till tillgängliga alternativ i fråga om insamling av jämlikhetsdata, som exempelvis kan inbegripa antingen data som är uppdelade efter etnisk tillhörighet eller relevanta sociodemografiska proxy-indikatorer eller en kombination av båda. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Medlemsstaterna bör underrätta kommissionen om alla åtgärder som vidtas i enlighet med denna rekommendation senast i juni 2023. Medlemsstaterna bör därefter vartannat år rapportera till kommissionen om pågående och nya åtgärder, inklusive information om eventuella framsteg som görs inom varje tematiskt område under genomförandet av det nationella strategiska ramverket för romer. Medlemsstaternas rapporter kommer att användas som underlag för de utvärderingsrapporter som kommissionen vartannat år ska överlämna till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av den strategiska EU-ramen för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Medlemsstaterna bör underlätta fullständigt offentliggörande av nationella rapporter om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet för att öka insynen och göra det möjligt att dra politiska lärdomar samt, i förekommande fall, ordna så att nationella strategier och slutliga genomföranderapporter diskuteras i de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Byrån bör genomföra en regelbunden enkät om romer för åren 2020, 2024 och 2028 för att få fram de uppgifter som krävs för att fastställa utgångsläge, halvtids- och slutresultat och visa eventuella förändringar av romernas situation. Myndigheten bör även stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att samla in relevanta jämlikhetsdata, stödja kommissionen när det gäller övervakning och analys och stödja de nationella kontaktpunkterna för romer när det gäller rapportering, med bistånd från arbetsgruppen för indikatorer och rapportering avseende romer. |
| --- | --- |

42.

HÄRIGENOM UPPMANAS KOMMISSIONEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 43. | Se till att den information som lämnas av medlemsstaterna används som underlag för utarbetandet av dess rapporter till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av nationella strategiska ramverk för romer. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Fortsätta ansträngningarna för att integrera romers jämlikhet, inkludering och delaktighet i utformningen och genomförandet av alla viktigare relevanta kommissionsinitiativ och även fortsätta att övervaka politiken för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet inom ramen för den europeiska planeringsterminen och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Fortsätta att främja gränsöverskridande partnerskap och utbyte genom att stödja nätverket av nationella kontaktpunkter för romer, EU:s nätverk för romer, EU-plattformen för romers integrering, Europaparlamentets förberedande åtgärd för övervakning av det civila samhället och det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet).
  Denna rekommendation ersätter rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

45.

Denna rekommendation ersätter rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 12 mars 2021.

På rådets vägnar

A.P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  Rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (EGT L 180, 19.7.2000, s. 22).

1

(2)  Rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (EUT L 328, 6.12.2008, s. 55).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (EUT L 315, 14.11.2012, s. 57).

3

(4)  Rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (EUT C 378, 24.12.2013, s. 1).

4

(5)  Särskild Eurobarometerundersökning 493. Diskriminering inom EU (de första resultaten offentliggjordes i september 2019).

5

(6)  Utbredd rasism fortsätter att hemsöka Europa. Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, 20 juni 2019, publikation baserad på rapporten om grundläggande rättigheter 2019, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, 6 juni 2019.

6

(7)  Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans, allmän policyrekommendation nr 3 om bekämpande av rasism och intolerans mot romer, antagen den 6 mars 1998. I ingressen till den allmänna policyrekommendationen nr 13 om bekämpande av antiziganism och diskriminering av romer upprepades att ”antiziganism är en särskilt ihållande, våldsam, återkommande och vanlig form av rasism”.

7

(8)  Referensdokumentet från 2017 om antiziganism från alliansen mot antiziganism. Hämtat från: http://antigypsyism.eu/?page_id=17

8

(9)  EU:s högnivågrupp för bekämpande av rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans (dokument med slutsatser, november 2018). Antigypsyism: Increasing its recognition to better understand and address its manifestations.

9

Antigypsyism: Increasing its recognition to better understand and address its manifestations

(10)  https://www.holocaustremembrance.com/resources/working-definitions-charters/working-definition-antigypsyism-anti-roma-discrimination

10

(11)  I olika sammanhang, t.ex. människohandel, vars offer främst är romska kvinnor och barn.

11

(12)  Termen ”multidiskriminering” används som samlingsbegrepp för alla typer av diskriminering på flera grunder som kan ta sig uttryck på två sätt: genom ”additiv diskriminering”, där diskrimineringen baseras på flera sinsemellan skilda diskrimineringsgrunder, och ”intersektionell diskriminering”, där två eller flera diskrimineringsgrunder finns och samverkar på ett sätt som gör att de är oåtskiljbara eller oupplösligt sammankopplade. Tackling Multiple Discrimination. Practices, policies and laws. Rapport från Europeiska kommissionen (2007). Multiple Discrimination in EU Law: Opportunities for Legal Responses to Intersectional Gender Discrimination. Europeiska nätverket av juridiska experter på jämställdhetsområdet. Europeiska kommissionen (2009).

12

Multiple Discrimination in EU Law: Opportunities for Legal Responses to Intersectional Gender Discrimination

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

14

(15)  Riktlinjer om förbättring av insamlingen och användningen av uppgifter om jämlikhet (2018). Europeiska revisionsrätten rekommenderade att lämpliga metoder skulle utvecklas för att samla in relevanta data om romers inkludering i alla medlemsstater. EU:s politiska initiativ och ekonomiska stöd till integrering av romer: stora framsteg har gjorts under det senaste årtiondet men det krävs ytterligare ansträngningar på fältet. Särskild rapport nr 14/2016.

15

(16)  De gemensamma grundprinciperna diskuterades vid den första europeiska plattformen för romers integrering i april 2009 och godkändes av rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 8 juni 2009 i slutsatser där medlemsstaterna uppmanades att i förekommande fall ta hänsyn till de gemensamma grundprinciperna när de utformar och genomför politiken. Rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) slutsatser om romers integrering (8 juni 2009).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (EUT L 95, 15.4.2010, s. 1).

17

(18)  Med systematisk eller strukturell diskriminering avses diskriminering i form av ojämlikhet som är en följd av lagstiftning, politik och praxis, inte avsiktligt utan på grund av olika institutionella faktorer i samband med att lagstiftning, politik och praxis utformas, genomförs och ses över. Roma and Traveller Inclusion: Towards a new EU Framework, Learning from the work of equality bodies, Equinet Perspective, juni 2020.

18

Roma and Traveller Inclusion

Towards a new EU Framework, Learning from the work of equality bodies, Equinet Perspective,

(19)  Unionsmedborgare av romsk etnicitet som utövar sin rätt till fri rörlighet inom Europeiska unionen.

19

(20)  Roma women in nine EU Member States (2019). Rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter med en beskrivning av de utmaningar som romska kvinnor och flickor möter.

20

Roma women in nine EU Member States

(21)  I linje med beskrivningen i rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 372, 4.11.2020, s. 1).

21

(22)  Se artikel 16 jämförd med skäl 31 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (EUT L 435, 23.12.2020, s. 1).

22

(23)  Se särskilt artikel 4.1 v och viii i förslaget om ESF+ för 2021–2027.

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

24

(25)  Bilaga 2 till meddelandet av den 7 oktober 2020 och Monitoring framework for an EU Roma strategic framework for equality, inclusion and participation – Objectives and indicators.

25

Monitoring framework for an EU Roma strategic framework for equality, inclusion and participation – Objectives and indicators

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 19.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 93/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 93/15

---

Eurons växelkurs (1)

18 mars 2021

(2021/C 93/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1912 |
| JPY | japansk yen | 130,08 |
| DKK | dansk krona | 7,4360 |
| GBP | pund sterling | 0,85575 |
| SEK | svensk krona | 10,1570 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1069 |
| ISK | isländsk krona | 151,60 |
| NOK | norsk krona | 10,1058 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,170 |
| HUF | ungersk forint | 368,18 |
| PLN | polsk zloty | 4,6253 |
| RON | rumänsk leu | 4,8858 |
| TRY | turkisk lira | 8,7701 |
| AUD | australisk dollar | 1,5347 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4824 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,2493 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6567 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6013 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 343,25 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,6202 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7507 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5750 |
| IDR | indonesisk rupiah | 17 165,19 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8976 |
| PHP | filippinsk peso | 57,997 |
| RUB | rysk rubel | 88,1313 |
| THB | thailändsk baht | 36,772 |
| BRL | brasiliansk real | 6,6225 |
| MXN | mexikansk peso | 24,5306 |
| INR | indisk rupie | 86,6105 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1912

JPY

japansk yen

130,08

DKK

dansk krona

7,4360

GBP

pund sterling

0,85575

SEK

svensk krona

10,1570

CHF

schweizisk franc

1,1069

ISK

isländsk krona

151,60

NOK

norsk krona

10,1058

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,170

HUF

ungersk forint

368,18

PLN

polsk zloty

4,6253

RON

rumänsk leu

4,8858

TRY

turkisk lira

8,7701

AUD

australisk dollar

1,5347

CAD

kanadensisk dollar

1,4824

HKD

Hongkongdollar

9,2493

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6567

SGD

singaporiansk dollar

1,6013

KRW

sydkoreansk won

1 343,25

ZAR

sydafrikansk rand

17,6202

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7507

HRK

kroatisk kuna

7,5750

IDR

indonesisk rupiah

17 165,19

MYR

malaysisk ringgit

4,8976

PHP

filippinsk peso

57,997

RUB

rysk rubel

88,1313

THB

thailändsk baht

36,772

BRL

brasiliansk real

6,6225

MXN

mexikansk peso

24,5306

INR

indisk rupie

86,6105

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 19.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 93/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 93/16

---

Information från Europeiska kommissionen, som offentliggörs i enlighet med artikel 22.2 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008, vad gäller flaggstaternas meddelanden (förteckning över stater och deras behöriga myndigheter) enligt artikel 20.1, 20.2 och 20.3 i förordning (EG) nr 1005/2008 samt bilaga III till den förordningen

(2021/C 93/03)

Följande tredjeländer har i enlighet med artikel 20.1, 20.2 och 20.3 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (1) samt bilaga III till den förordningen meddelat Europeiska kommissionen vilka myndigheter som, inom ramen för det fångstcertifieringssystem som inrättats genom artikel 12 i förordningen, har befogenhet att

| a) | registrera fiskefartyg som för medlemsstatens flagg, |
| --- | --- |

a)

registrera fiskefartyg som för medlemsstatens flagg,

| b) | bevilja och tillfälligt eller permanent dra in fartygens fiskelicenser, |
| --- | --- |

b)

bevilja och tillfälligt eller permanent dra in fartygens fiskelicenser,

| c) | intyga äktheten för informationen i de fångstintyg som avses i artikel 12 och godkänna dessa intyg, |
| --- | --- |

c)

intyga äktheten för informationen i de fångstintyg som avses i artikel 12 och godkänna dessa intyg,

| d) | sköta genomförande, kontroll och tillsyn av de lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa, |
| --- | --- |

d)

sköta genomförande, kontroll och tillsyn av de lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa,

| e) | kontrollera fångstintygen för att bistå medlemsstaternas behöriga myndigheter genom det administrativa samarbete som avses i artikel 20.4, |
| --- | --- |

e)

kontrollera fångstintygen för att bistå medlemsstaternas behöriga myndigheter genom det administrativa samarbete som avses i artikel 20.4,

| f) | översända prov på fångstintyg enligt mallen i bilaga 1, och |
| --- | --- |

f)

översända prov på fångstintyg enligt mallen i bilaga 1, och

| g) | uppdatera meddelandena.






  Tredjeland | Behöriga myndigheter |
| --- | --- | --- |
| ALBANIEN | a):






  — | Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure) |

g)

uppdatera meddelandena.

Tredjeland

Behöriga myndigheter

ALBANIEN

a):

—

Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure)

b):

| — | Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship) |
| --- | --- |

—

Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship)

c), d), e):

| — | Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

f) och g):

| — | The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

ALGERIET

a) till d):

| — | Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:






  — | El Tarf, |
| --- | --- | --- |

—

Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:

—

El Tarf,

| — | Annaba, |
| --- | --- |

—

Annaba,

| — | Skikda, |
| --- | --- |

—

Skikda,

| — | Jijel, |
| --- | --- |

—

Jijel,

| — | Bejaian, |
| --- | --- |

—

Bejaian,

| — | Tizi Ouzou, |
| --- | --- |

—

Tizi Ouzou,

| — | Boumerdes, |
| --- | --- |

—

Boumerdes,

| — | Alger, |
| --- | --- |

—

Alger,

| — | Tipaza, |
| --- | --- |

—

Tipaza,

| — | Chlef, |
| --- | --- |

—

Chlef,

| — | Mostaganem, |
| --- | --- |

—

Mostaganem,

| — | Oran, |
| --- | --- |

—

Oran,

| — | Ain Temouchent, |
| --- | --- |

—

Ain Temouchent,

| — | Tlemcen. |
| --- | --- |

—

Tlemcen.

e) till g):

| — | Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques

ANGOLA

a):

| — | Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes) |
| --- | --- |

—

Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes)

b):

| — | Ministra das Pescas e do Mar |
| --- | --- |

—

Ministra das Pescas e do Mar

c):

| — | Direcção Nacional de Pescas (DNP) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (DNP)

d):

| — | Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA) |
| --- | --- |

—

Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA)

e), f), g):

| — | Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar)

ANTIGUA OCH BARBUDA

a) till g):

| — | Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment. |
| --- | --- |

—

Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment.

ARGENTINA

a) till f):

| — | Subsecretario de Pesca y Acuicultura / Dirección Nacional de Coordinación Pesquera |
| --- | --- |

—

Subsecretario de Pesca y Acuicultura / Dirección Nacional de Coordinación Pesquera

g):

| — | Ministerio de Relaciones Exteriores, Comercio Internacional y Culto |
| --- | --- |

—

Ministerio de Relaciones Exteriores, Comercio Internacional y Culto

AUSTRALIEN

a) till e):

| — | Australian Fisheries Management Authority;
  Department of Fisheries Western Australia;
  Primary Industries and Fisheries (part of the Department of Employment; Economic Development and Innovation)
  Queensland; Tasmanian Department of Primary Industries, Parks,Water and Environment; Victorian Department of Primary Industries; Department of Primary Industries and Regions South Australia (PIRSA) |
| --- | --- |

—

Australian Fisheries Management Authority;

Department of Fisheries Western Australia;

Primary Industries and Fisheries (part of the Department of Employment; Economic Development and Innovation)

Queensland; Tasmanian Department of Primary Industries, Parks,Water and Environment; Victorian Department of Primary Industries; Department of Primary Industries and Regions South Australia (PIRSA)

f) och g):

| — | The Australian Government Department of Agriculture, Fisheries and Forestry |
| --- | --- |

—

The Australian Government Department of Agriculture, Fisheries and Forestry

BAHAMAS

a) och b):

| — | Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources

c) till g):

| — | Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Department of Marine Resources

BANGLADESH

a):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

b) till f):

| — | Marine Fisheries Office |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Office

g):

| — | Ministry of Fisheries and Livestock |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Livestock

BELIZE

a):

| — | The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE) |
| --- | --- |

—

The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE)

c) till g):

| — | Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize |
| --- | --- |

—

Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize

BENIN

a):

| — | Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l'Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l'Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

b):

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

c), e), f), g):

| — | Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

d):

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche

BRASILIEN

a) till g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply

KAMERUN

a):

| — | Ministère des Transports |
| --- | --- |

—

Ministère des Transports

b) till g):

| — | Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales |
| --- | --- |

—

Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales

KANADA

a) till g):

| — | Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management |
| --- | --- |

—

Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management

KAP VERDE

a):

| — | Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP) |
| --- | --- |

—

Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP)

b):

| — | Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM)

c), d), e), f), g):

| — | Unité d’inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ) |
| --- | --- |

—

Unité d’inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ)

CHILE

a):

| — | Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile |
| --- | --- |

—

Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile

b):

| — | Subsecretaría de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaría de Pesca

c) till f):

| — | Servicio Nacional de Pesca |
| --- | --- |

—

Servicio Nacional de Pesca

g):

| — | Subsecretaria de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaria de Pesca

KINA

a) till g):

| — | Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China |
| --- | --- |

—

Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China

COLOMBIA

a):

| — | Dirección General Marítima |
| --- | --- |

—

Dirección General Marítima

b) till f):

| — | Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP) |
| --- | --- |

—

Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP)

g):

| — | Director de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Director de Pesca y Acuicultura

COSTA RICA

a):

| — | Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro Público,Ministerio de Justicia y Gracia |
| --- | --- |

—

Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro Público,Ministerio de Justicia y Gracia

b):

| — | Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

c):

| — | Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

d):

| — | Unidad de Control Pesquero / Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura / Director General del Servicio Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública, Gobernación y Policía |
| --- | --- |

—

Unidad de Control Pesquero / Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura / Director General del Servicio Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública, Gobernación y Policía

e):

| — | Departamento de Cooperación Internacional / Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Departamento de Cooperación Internacional / Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

f):

| — | Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

g):

| — | Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería |
| --- | --- |

—

Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería

KUBA

a):

| — | Registro Marítimo Nacional |
| --- | --- |

—

Registro Marítimo Nacional

b), c), e):

| — | Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP) |
| --- | --- |

—

Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP)

d):

| — | Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina Nacional de Inspección Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina Nacional de Inspección Pesquera

f):

| — | Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera

g):

| — | Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera

CURAÇAO

Curaçao was part of the Netherlands Antilles prior to 10 October 2010, and notified their competent authorities for the IUU Regulation on 28 March 2011. For the period between 12 February 2010 and 10 October 2010, please see Netherlands Antilles.

a):

| — | The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

b) och f):

| — | The Ministry of Economic Development |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development

c):

| — | The Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature

d):

| — | The Ministry of Economic Development, the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning The Attorney General of Curaçao is in charge of the law enforcement |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development, the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning The Attorney General of Curaçao is in charge of the law enforcement

e):

| — | The Ministry of Economic Development in collaboration with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in collaboration with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

g):

| — | The Government of Curaçao |
| --- | --- |

—

The Government of Curaçao

ECUADOR

a), c), e):

| — | Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

b), f), g):

| — | Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

d):

| — | Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

EGYPTEN

a):

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:






  I) | General Organization For Veterinary Services (GOVs) |
| --- | --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:

I)

General Organization For Veterinary Services (GOVs)

| II) | General Authority For Fish Resources Development |
| --- | --- |

II)

General Authority For Fish Resources Development

b) och d):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments)

c):

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department) |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department)

e):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments)

f):

| — | General Organization for Veterinary Services |
| --- | --- |

—

General Organization for Veterinary Services

g):

| I) | Ministry of Agriculture and Land Reclamation |
| --- | --- |

I)

Ministry of Agriculture and Land Reclamation

| II) | General Organization For Veterinary Services |
| --- | --- |

II)

General Organization For Veterinary Services

EL SALVADOR

a):

| — | Autoridad Marítima Portuária |
| --- | --- |

—

Autoridad Marítima Portuária

b) till g):

| — | Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA) |
| --- | --- |

—

Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA)

ERITREA

a):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

b):

| — | Fisheries Resource Regulatory Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Regulatory Department

c):

| — | Fish Quality Inspection Division |
| --- | --- |

—

Fish Quality Inspection Division

d):

| — | Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries

e):

| — | Liaison Division, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Liaison Division, Ministry of Fisheries

f):

| — | Ministry of Fisheries Laboratory |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries Laboratory

g):

| — | Government of the State of Eritrea |
| --- | --- |

—

Government of the State of Eritrea

FALKLANDSÖARNA

a):

| — | Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government

b) till g):

| — | Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government

FÄRÖARNA

a):

| — | FAS Faroe Islands National & International Ship Register |
| --- | --- |

—

FAS Faroe Islands National & International Ship Register

b):

| — | Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection

c):

| — | “Not relevant” |
| --- | --- |

—

“Not relevant”

d):

| — | Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority

e):

| — | The Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

The Faroe Islands Fisheries Inspection

f) och g):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

FIDJI

a):

| — | Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF) |
| --- | --- |

—

Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF)

b):

| — | Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department

c) till g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

FRANSKA POLYNESIEN

a):

| — | Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM) |
| --- | --- |

—

Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM)

b), c), e), f):

| — | Service de la Pêche (SPE) |
| --- | --- |

—

Service de la Pêche (SPE)

d):

| — | Service de la Pêche (SPE) / Haut Commissariat de la République en Polynésie française / Service des Affaires Maritimes (SAM) |
| --- | --- |

—

Service de la Pêche (SPE) / Haut Commissariat de la République en Polynésie française / Service des Affaires Maritimes (SAM)

g):

| — | Direction des Pêches Maritimes et de l’Aquaculture |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes et de l’Aquaculture

GABON

a) och b):

| — | Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural |
| --- | --- |

—

Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural

c) till g):

| — | Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture

GAMBIA

a):

| — | The Gambia Maritime Administration |
| --- | --- |

—

The Gambia Maritime Administration

b):

| — | Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries

c) till g):

| — | Fisheries Department (Director of Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department (Director of Fisheries)

GHANA

a) till g):

| — | Fisheries Commission |
| --- | --- |

—

Fisheries Commission

GRÖNLAND

a):

| — | The Danish Maritime Authority |
| --- | --- |

—

The Danish Maritime Authority

b) till g):

| — | The Greenland Fisheries Licence Control Authority |
| --- | --- |

—

The Greenland Fisheries Licence Control Authority

GRENADA

a) till g):

| — | Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries)

GUATEMALA

a) till g):

| — | Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura

GUINEA

a):

| — | Direction Générale de l’Agence de la Navigation Maritime (ANAM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale de l’Agence de la Navigation Maritime (ANAM)

b):

| — | Direction Nationale des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction Nationale des Pêches Maritimes

c):

| — | Le Certificateur des certificats de capture |
| --- | --- |

—

Le Certificateur des certificats de capture

d) till f):

| — | Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries |
| --- | --- |

—

Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries

g):

| — | Ministère des Pêches, de l’Aquaculture et le l’Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches, de l’Aquaculture et le l’Economie Maritime

GUYANA

a) till g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America

ISLAND

a) och b):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

c), e), f), g):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority

d):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards

INDIEN

a) och b):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India |
| --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Registrars under the Merchant Shipping Act (Director General of Shipping), Ministry of Shipping, Govt. of India

Deparment of Fisheries of State (Provincial) Governments of West Bengal, Gujarat, Kerala, Orissa, Andhra Pradesh, Karnataka, Maharastra, and Tamil Nadu

c):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India |
| --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Authorized officers as notified by State Governments and Union Territories:

| — | Kochi (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kochi (Regional Division)

| — | Chennai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Chennai (Regional Division)

| — | Kolkata (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kolkata (Regional Division)

| — | Mumbai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mumbai (Regional Division)

| — | Visakhapatnam (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Visakhapatnam (Regional Division)

| — | Veraval (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Veraval (Regional Division)

| — | Mangalore (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mangalore (Sub Regional Division)

| — | Kollam (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kollam (Sub Regional Division)

| — | Goa (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Goa (Sub Regional Division)

| — | Tuticorin (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Tuticorin (Sub Regional Division)

| — | Bhubaneswar (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhubaneswar (Regional Division)

| — | Bhimavaram (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhimavaram (Sub Regional Division)

| — | Porbandar (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Porbandar (Sub Regional Division)

| — | Ratnagiri (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Ratnagiri (Sub Regional Division)

| — | Kavaratti (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kavaratti (Sub Regional Division)

| — | Nellore (Satellite Centre) |
| --- | --- |

—

Nellore (Satellite Centre)

d):

| — | Director General of Shipping |
| --- | --- |

—

Director General of Shipping

Marine Products Exports Development Authority, Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India Coast Guard

Department of Fisheries of the State Governments

e):

| — | Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India and its 21 field offices |
| --- | --- |

—

Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India and its 21 field offices

Authorized officers of notified State Governments and Union Territories

f):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

g):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

Joint Secretary, Department of Animal Husbandry, Dairying and Fisheries, Ministry of Agriculture

INDONESIEN

a) och b):

| — | Head of Marine and Fisheries Services Province
  Director General Maritime of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Head of Marine and Fisheries Services Province

Director General Maritime of Capture Fisheries

c):

| — | Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries
  Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control |
| --- | --- |

—

Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries

Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control

d):

| — | Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance |
| --- | --- |

—

Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance

e):

| — | Director General of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Director General of Capture Fisheries

f) och g):

| — | Director General of Fisheries Product Processing and Marketing |
| --- | --- |

—

Director General of Fisheries Product Processing and Marketing

ELFENBENSKUSTEN

a):

| — | Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires par intérim (DGAMP, Ministère chargé des Affaires Maritimes) |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires par intérim (DGAMP, Ministère chargé des Affaires Maritimes)

b):

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

| — | Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

c) och e):

| — | Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

| — | Sous-Directeur des Pêches Maritime et Lagunaire, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Sous-Directeur des Pêches Maritime et Lagunaire, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

| — | Chef de bureau d’inspection des navires de pêches de soutien à la pêche, Port autonome d’Abidjan, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Chef de bureau d’inspection des navires de pêches de soutien à la pêche, Port autonome d’Abidjan, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

d):

| — | Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

f) och g):

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

JAMAICA

a):

| — | Maritime Authority of Jamaica (MAJ) |
| --- | --- |

—

Maritime Authority of Jamaica (MAJ)

b) till g):

| — | Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Fisheries Division

JAPAN

a):

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fishery Office, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Office, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government

| — | Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government

| — | Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government

| — | Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government

b):

Samma som punkt a och:

| — | Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

| — | Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

c):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

d):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

c), f), g):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

KENYA

a):

| — | Kenya Maritime Authority |
| --- | --- |

—

Kenya Maritime Authority

b) till g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries

KIRIBATI

a):

| — | Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism Development (MICTTF) |
| --- | --- |

—

Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism Development (MICTTF)

b) till g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD)

SYDKOREA

a), b), d), f), g):

| — | Ministry of Oceans and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Oceans and Fisheries

c), e):

| — | National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:






  — | Busan Regional Office |
| --- | --- | --- |

—

National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:

—

Busan Regional Office

| — | Incheon Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon Regional Office

| — | Incheon International Airport Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon International Airport Regional Office

| — | Seoul Regional Office |
| --- | --- |

—

Seoul Regional Office

| — | Pyeongtaek Regional Office |
| --- | --- |

—

Pyeongtaek Regional Office

| — | Janghang Regional Office |
| --- | --- |

—

Janghang Regional Office

| — | Mokpo Regional Office |
| --- | --- |

—

Mokpo Regional Office

| — | Wando Regional Office |
| --- | --- |

—

Wando Regional Office

| — | Yeosu Regional Office |
| --- | --- |

—

Yeosu Regional Office

| — | Jeju Regional Office |
| --- | --- |

—

Jeju Regional Office

| — | Tongyeong Regional Office |
| --- | --- |

—

Tongyeong Regional Office

| — | Pohang Regional Office |
| --- | --- |

—

Pohang Regional Office

| — | Gangneung Regional Office |
| --- | --- |

—

Gangneung Regional Office

MADAGASKAR

a):

| — | Agence Portuaire Maritime et Fluviale Service Régional de Pêche et des Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo, Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy |
| --- | --- |

—

Agence Portuaire Maritime et Fluviale Service Régional de Pêche et des Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo, Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy

b):

| — | Ministère chargé de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de la Pêche

c) och d):

| — | Centre de Surveillance des Pêches |
| --- | --- |

—

Centre de Surveillance des Pêches

e), f), g):

| — | Direction Générale de la Pêche et des Ressources |
| --- | --- |

—

Direction Générale de la Pêche et des Ressources

MALAYSIA

a) och b):

| — | Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah

c), e), f):

| — | Department of Fisheries, Malaysia |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia

d):

| — | Department of Fisheries, |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries,

g):

| — | Department of Fisheries, Malaysia Ministry of Agriculture and Agro-based |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia Ministry of Agriculture and Agro-based

MALDIVERNA

a):

| — | Transport Authority |
| --- | --- |

—

Transport Authority

b), c), e), f), g):

| — | Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture

d):

| — | Coast Guard, Maldives National Defense Force Maldives Police Service |
| --- | --- |

—

Coast Guard, Maldives National Defense Force Maldives Police Service

MAURETANIEN

a):

| — | Direction de la Marine Marchande |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande

b):

| — | Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière |
| --- | --- |

—

Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière

c), d), e), f):

| — | Garde Côtes Mauritanienne (GCM) |
| --- | --- |

—

Garde Côtes Mauritanienne (GCM)

g):

| — | Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime

MAURITIUS

a) till g):

| — | Ministry of Ocean Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division) |
| --- | --- |

—

Ministry of Ocean Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division)

MEXIKO

a), c), g):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación

b):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola

d), e):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia

f):

| — | Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca |
| --- | --- |

—

Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca

MONTENEGRO

a):

| — | Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor) |
| --- | --- |

—

Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor)

b) till g):

| — | Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement

MAROCKO

a), b), e), f):

| — | Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture

c):

| — | Délégations des Pêches Maritimes de:






  — | Jebha |
| --- | --- | --- |

—

Délégations des Pêches Maritimes de:

—

Jebha

| — | Nador |
| --- | --- |

—

Nador

| — | Al Hoceima |
| --- | --- |

—

Al Hoceima

| — | M'diq |
| --- | --- |

—

M'diq

| — | Tanger |
| --- | --- |

—

Tanger

| — | Larache |
| --- | --- |

—

Larache

| — | Kenitra-Mehdia |
| --- | --- |

—

Kenitra-Mehdia

| — | Mohammedia |
| --- | --- |

—

Mohammedia

| — | Casablanca |
| --- | --- |

—

Casablanca

| — | El Jadida |
| --- | --- |

—

El Jadida

| — | Safi |
| --- | --- |

—

Safi

| — | Essaouira |
| --- | --- |

—

Essaouira

| — | Agadir |
| --- | --- |

—

Agadir

| — | Sidi Ifni |
| --- | --- |

—

Sidi Ifni

| — | Tan-Tan |
| --- | --- |

—

Tan-Tan

| — | Laâyoune |
| --- | --- |

—

Laâyoune

| — | Boujdour |
| --- | --- |

—

Boujdour

| — | Dakhla |
| --- | --- |

—

Dakhla

d):

| — | Same as point c) |
| --- | --- |

—

Same as point c)

| — | Direction des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes

g):

| — | Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime |
| --- | --- |

—

Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime

MOÇAMBIQUE

a):

| — | National Marine Institute (INAMAR) |
| --- | --- |

—

National Marine Institute (INAMAR)

b) till g):

| — | National Directorate of Fisheries Administration |
| --- | --- |

—

National Directorate of Fisheries Administration

c):

| — | National Direction of Operations |
| --- | --- |

—

National Direction of Operations

MYANMAR

a):

| — | Department of Marine Administration |
| --- | --- |

—

Department of Marine Administration

b) till g):

| — | Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation

NAMIBIA

a):

| — | Ministry of Works, Transport and Communication |
| --- | --- |

—

Ministry of Works, Transport and Communication

b), d), f), g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources

c) och e):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz)

NEDERLÄNDSKA ANTILLERNA

a), e) och f):

| — | Ministry of Economic Development |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development

b):

| — | Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

c):

| — | Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature

d):

| — | Ministry of Economic Development / Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development / Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

g):

| — | Government of Curaçao |
| --- | --- |

—

Government of Curaçao

NYA KALEDONIEN

a), b), c), e), f) och g):

| — | Service des Affaires maritimes, de la Marine Marchande et des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Service des Affaires maritimes, de la Marine Marchande et des Pêches Maritimes

d):

| — | Etat-Major Inter-Armées |
| --- | --- |

—

Etat-Major Inter-Armées

NYA ZEELAND

a) till g):

| — | Ministry for Primary Industries |
| --- | --- |

—

Ministry for Primary Industries

NICARAGUA

a):

| — | Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura |
| --- | --- |

—

Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura

b), d), f), g):

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo |
| --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo

c):

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:






  — | Delegación de INPESCA Puerto Cabezas |
| --- | --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:

—

Delegación de INPESCA Puerto Cabezas

| — | Delegación de INPESCA Chinandega |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Chinandega

| — | Delegación de INPESCA Bluefields |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Bluefields

| — | Delegación de INPESCA Rivas |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Rivas

e):

| — | Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA |
| --- | --- |

—

Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA

NIGERIA

a):

| — | Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA) |
| --- | --- |

—

Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA)

b):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development

c), d), f):

| — | Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS)) |
| --- | --- |

—

Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS))

e), g):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries

NORGE

a), b), e), f), g):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

c):

| — | On behalf of the Directorate of Fisheries:






  — | Norges Sildesalgslag |
| --- | --- | --- |

—

On behalf of the Directorate of Fisheries:

—

Norges Sildesalgslag

| — | Norges Råfisklag |
| --- | --- |

—

Norges Råfisklag

| — | Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag

| — | Vest-Norges Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Vest-Norges Fiskesalgslag

| — | Rogaland Fiskesalgslag S/L |
| --- | --- |

—

Rogaland Fiskesalgslag S/L

| — | Skagerakfisk S/L |
| --- | --- |

—

Skagerakfisk S/L

d):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

| — | The Norwegian Coastguard |
| --- | --- |

—

The Norwegian Coastguard

| — | The Police and the Public Prosecuting Authority |
| --- | --- |

—

The Police and the Public Prosecuting Authority

OMAN

a) till g):

| — | Ministry of Agriculture & Fisheries Wealth, Directorate General of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture & Fisheries Wealth, Directorate General of Fisheries

| — | Development, Department of Surveillance & Fisheries Licensing |
| --- | --- |

—

Development, Department of Surveillance & Fisheries Licensing

PAKISTAN

a), c), e), f):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

b) och d):

| — | Marine Fisheries Department / Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Department / Directorate of Fisheries

g):

| — | Ministry of Livestock & Dairy Development |
| --- | --- |

—

Ministry of Livestock & Dairy Development

PANAMA

a):

| — | Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante) |
| --- | --- |

—

Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante)

b):

| — | Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral |
| --- | --- |

—

Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral

c) till g):

| — | Administración General
  Secretaría General
  Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control |
| --- | --- |

—

Administración General

Secretaría General

Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control

PAPUA NYA GUINEA

a), b), f), g):

| — | PNG National Fisheries Authority |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority

c), d), e):

| — | PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office

PERU

a) och b):

| — | Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

c), d), e):

| — | Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

f):

| — | Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción

g):

| — | Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción

FILIPPINERNA

a):

| — | Maritime Industry Authority |
| --- | --- |

—

Maritime Industry Authority

b) till g):

| — | Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture |
| --- | --- |

—

Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture

RYSSLAND

a) till g):

| — | Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern. |
| --- | --- |

—

Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern.

SAINT-PIERRE-ET-MIQUELON

a), c) till g):

| — | DTAM – Service des affaires maritime et portuaires |
| --- | --- |

—

DTAM – Service des affaires maritime et portuaires

b):

| — | Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon |
| --- | --- |

—

Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon

SENEGAL

a):

| — | Agence nationale des Affaires maritimes |
| --- | --- |

—

Agence nationale des Affaires maritimes

b):

| — | Ministre en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministre en charge de la Pêche

c):

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

d) till g):

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

SEYCHELLRNA

a):

| — | Seychelles Maritime Safety Administration |
| --- | --- |

—

Seychelles Maritime Safety Administration

b):

| — | Seychelles Licensing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Licensing Authority

c) till g):

| — | Seychelles Fishing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Fishing Authority

SALOMONÖARNA

a):

| — | Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID) |
| --- | --- |

—

Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID)

b) till g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR)

SYDAFRIKA

a) till g):

| — | Branch: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Branch: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries

SRI LANKA

a) till g):

| — | Department of Fisheries and Aquatic Resources |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries and Aquatic Resources

SANKT HELENA

a):

| — | Registrar of Shipping, St. Helena Government |
| --- | --- |

—

Registrar of Shipping, St. Helena Government

b), d) till g):

| — | Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government |
| --- | --- |

—

Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government

c):

| — | H.M. Customs, Government of St Helena |
| --- | --- |

—

H.M. Customs, Government of St Helena

SURINAM

a):

| — | Maritime Authority Suriname |
| --- | --- |

—

Maritime Authority Suriname

b) till g):

| — | Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries

TAIWAN

a):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication |
| --- | --- |

—

Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication

b):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

c):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

d):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Coast Guard Administration, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Coast Guard Administration, Executive Yuan

e):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

f):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

g):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

DE FRANSKA TERRITORIERNA I SÖDRA INDISKA OCEANEN OCH ANTARKTIS

a) till g):

| — | Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et Antarctiques Françaises |
| --- | --- |

—

Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et Antarctiques Françaises

THAILAND

a) och b):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

| — | The Marine Department |
| --- | --- |

—

The Marine Department

c) till g):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

TRISTAN DA CUNHA

a):

| — | Administration Department |
| --- | --- |

—

Administration Department

b), d):

| — | Administration Department / Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Administration Department / Fisheries Department

c), e), f), g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

TUNISIEN

a):

| — | Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport |
| --- | --- |

—

Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport

b) till d):

| — | Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine |
| --- | --- |

—

Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine

e) till g):

| — | La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques |
| --- | --- |

—

La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques

TURKIET

a) och b):

| — | 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs

c):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs. |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs.

d):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command

e) till g):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs

UKRAINA

a):

| — | State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port |
| --- | --- |

—

State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port

State Enterprise Maritime Administration of Kerch Sea Fishing Port

State Enterprise Office of Captain of Mariupol Sea Fishing Port State Enterprise Office of Captain of Sevastopol Sea Fishing Port

c):

| — | State Agency of Fisheries of Ukraine
  Department of the State Agency of Fisheries of Ukraine in:






  — | Black Sea Basin |
| --- | --- | --- |

—

State Agency of Fisheries of Ukraine

Department of the State Agency of Fisheries of Ukraine in:

—

Black Sea Basin

| — | Azov Basin |
| --- | --- |

—

Azov Basin

| — | Chernihiv region |
| --- | --- |

—

Chernihiv region

| — | Chernivtsi region |
| --- | --- |

—

Chernivtsi region

| — | Cherkasy region |
| --- | --- |

—

Cherkasy region

| — | Khmelnytskyi region |
| --- | --- |

—

Khmelnytskyi region

| — | Kherson region |
| --- | --- |

—

Kherson region

| — | Kharkiv region |
| --- | --- |

—

Kharkiv region

| — | Ternopil region |
| --- | --- |

—

Ternopil region

| — | Sumy region |
| --- | --- |

—

Sumy region

| — | Rivne region |
| --- | --- |

—

Rivne region

| — | Poltava region |
| --- | --- |

—

Poltava region

| — | Odesa region |
| --- | --- |

—

Odesa region

| — | Mykolaiv region |
| --- | --- |

—

Mykolaiv region

| — | Lviv region |
| --- | --- |

—

Lviv region

| — | Luhansk region |
| --- | --- |

—

Luhansk region

| — | Department of protection, use and reproduction of water |
| --- | --- |

—

Department of protection, use and reproduction of water

| — | bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region |
| --- | --- |

—

bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region

| — | Kyiv and Kyiv region |
| --- | --- |

—

Kyiv and Kyiv region

| — | Ivano-Krankivsk region |
| --- | --- |

—

Ivano-Krankivsk region

| — | Zaporizhia region |
| --- | --- |

—

Zaporizhia region

| — | Zakarpattia region |
| --- | --- |

—

Zakarpattia region

| — | Zhytomyr region |
| --- | --- |

—

Zhytomyr region

| — | Donetsk region |
| --- | --- |

—

Donetsk region

| — | Dnipropetrovsk region |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk region

| — | Volyn region |
| --- | --- |

—

Volyn region

| — | Vinnytsia region |
| --- | --- |

—

Vinnytsia region

b), d) till g):

| — | State Agency of Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine) |
| --- | --- |

—

State Agency of Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine)

FÖRENADE ARABEMIRATEN

a) till g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW)

FÖRENADE KUNGARIKET (2)

a):

| — | England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Registrer of British Ships |
| --- | --- |

—

Guernsey: Registrer of British Ships

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

b):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

c), d), e):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Northern Ireland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

f), g):

England, Scotland, Wales, Northern Ireland, Isle of Man, Guernsey, Jersey: Marine Management Organisation

TANZANIA

| — | Director of Fisheries Development |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries Development

URUGUAY

a) till g):

| — | Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA) |
| --- | --- |

—

Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA)

USA

a):

| — | United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security |
| --- | --- |

—

United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security

b) till g):

| — | National Marine Fisheries Service |
| --- | --- |

—

National Marine Fisheries Service

VENEZUELA

a) till b):

| — | Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura

VIETNAM

a) och b):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection at provincial level

c) och f):

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries

d):

| — | Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH |
| --- | --- |

—

Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH

| — | Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces |
| --- | --- |

—

Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection. |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection.

e) och g):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH)

WALLIS OCH FUTUNA

a):

| — | Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes |
| --- | --- |

—

Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes

b) och g):

| — | Le Préfet, Administrateur supérieur |
| --- | --- |

—

Le Préfet, Administrateur supérieur

c) till f):

| — | Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche |
| --- | --- |

—

Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche

JEMEN

a):

| — | Maritime Affairs Authority – Ministry of Transport |
| --- | --- |

—

Maritime Affairs Authority – Ministry of Transport

b) till g):

| — | Production & Marketing Services Sector – Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara |
| --- | --- |

—

Production & Marketing Services Sector – Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

(2)  Tillämpligt från och med den 1 januari 2021.

---

| 19.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 93/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 93/35

---

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

(2021/C 93/04)

Image 1

Nationell sida på det nya minnesmynt med valören 2 euro som är avsett att sättas i omlopp och som utges av Frankrike

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) får medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har ingått ett monetärt avtal med Europeiska unionen om utgivning av euromynt ge ut minnesmynt med valören 2 euro avsedda att sättas i omlopp, om vissa villkor är uppfyllda. Dessa mynt har samma tekniska egenskaper som andra euromynt med valören 2 euro, men deras nationella sida har ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande land: Frankrike

Tema: Unicef

Beskrivning: Motivet utgörs av en allegori över Unicefs arbete, där händer spelar en viktig roll. Från varsin sida håller de upp världen och bildar länken mellan jordens olika regioner. Därunder ”75 ANS” (75år) intill en lagerkrans, och till höger förkortningen RF för ”République Française”. I omskrift ovan ”UNICEF” jämte årtalen 1946-2021 samt Unicefs motto ”POUR CHAQUE ENFANT” (För varje barn).

I myntets yttre fält återfinns EU-flaggans tolv stjärnor.

Uppskattad myntupplaga:7 500 000

Utgivning: Mars 2021

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om nationella sidor på alla mynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från rådets möte (ekonomiska och finansiella frågor) den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 19.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 93/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 93/36

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10157 —
  Aurubis/TSR Recycling/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 93/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Aurubis AG (Aurubis, Tyskland), |
| --- | --- |

—

Aurubis AG (Aurubis, Tyskland),

| — | TSR Recycling GmbH & Co. KG (TSR, Tyskland), som tillhör Remondis SE & Co. KG (Tyskland), ytterst kontrollerat av Rethmann SE & Co. KG (Tyskland), |
| --- | --- |

—

TSR Recycling GmbH & Co. KG (TSR, Tyskland), som tillhör Remondis SE & Co. KG (Tyskland), ytterst kontrollerat av Rethmann SE & Co. KG (Tyskland),

| — | Ett nytt bolagsregistrerat samriskföretag (JV, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Ett nytt bolagsregistrerat samriskföretag (JV, Tyskland).

Aurubis och TSR förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över det gemensamma företaget.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | Aurubis är en vertikalt integrerad global leverantör av icke-järnmetaller [av andra metaller än järn] och en av de största kopparproducenterna i Europa. Aurubis kärnverksamhet består i att framställa kopparkatoder av utvunnet kopparkoncentrat och kopparskrot. Aurubis bearbetar dessutom kopparkatoder till valstrådar och modeller, |
| --- | --- |

—

Aurubis är en vertikalt integrerad global leverantör av icke-järnmetaller [av andra metaller än järn] och en av de största kopparproducenterna i Europa. Aurubis kärnverksamhet består i att framställa kopparkatoder av utvunnet kopparkoncentrat och kopparskrot. Aurubis bearbetar dessutom kopparkatoder till valstrådar och modeller,

| — | TSR är verksamt inom handel med och bearbetning av returråvara (främst skrot) för ståltillverkare och gjuteriindustrin. TSR samlar in, lagrar och bearbetar metall, inklusive järnbaserat och icke-järnbaserat metallskrot, och i begränsad utsträckning elektroniskt skrot. TSR erbjuder dessutom tjänster för bortskaffande av avfall och miljötjänster, |
| --- | --- |

—

TSR är verksamt inom handel med och bearbetning av returråvara (främst skrot) för ståltillverkare och gjuteriindustrin. TSR samlar in, lagrar och bearbetar metall, inklusive järnbaserat och icke-järnbaserat metallskrot, och i begränsad utsträckning elektroniskt skrot. TSR erbjuder dessutom tjänster för bortskaffande av avfall och miljötjänster,

| — | Det gemensamma företaget är avsett att vara verksamt inom återvinning av kabelskrot. |
| --- | --- |

—

Det gemensamma företaget är avsett att vara verksamt inom återvinning av kabelskrot.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

Ärende M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

| 19.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 93/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 93/38

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10159 — Infosys/Daimler (Certain Assets and Personnel))

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 93/06)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Infosys Limited (Infosys, Indien). |
| --- | --- |

—

Infosys Limited (Infosys, Indien).

| — | vissa av Daimler AG:s it-tillgångar, personal, kontrakt och skulder (Daimler IT Assets, Tyskland). |
| --- | --- |

—

vissa av Daimler AG:s it-tillgångar, personal, kontrakt och skulder (Daimler IT Assets, Tyskland).

Infosys förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, kontroll över Daimler IT Assets.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av tillgångar.

2.

| — | Infosys: tillhandahåller globalt digitala tjänster och it-konsulttjänster till kunder inom ett antal olika branscher. |
| --- | --- |

—

Infosys: tillhandahåller globalt digitala tjänster och it-konsulttjänster till kunder inom ett antal olika branscher.

| — | Daimler IT Assets: tillhandahåller it-tjänster (help desk, it-verktyg, datacentraler, SAP-lösningar) för internt bruk till Daimler AG, ett globalt företag som utvecklar, tillverkar och distribuerar fordonsprodukter, främst personbilar, lastbilar, skåpbilar och bussar. |
| --- | --- |

—

Daimler IT Assets: tillhandahåller it-tjänster (help desk, it-verktyg, datacentraler, SAP-lösningar) för internt bruk till Daimler AG, ett globalt företag som utvecklar, tillverkar och distribuerar fordonsprodukter, främst personbilar, lastbilar, skåpbilar och bussar.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10159 — INFOSYS/DAIMLER (CERTAIN ASSETS AND PERSONNEL)

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 2 296 43 01

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 19.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 93/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 93/39

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2021/C 93/07)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”PERA MANTOVANA”

EU-nr: PGI-IT-01533-AM01 – 19 juli 2018

SUB ( ) SGB (X)

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| C.OR.MA. Soc. Coop. |
| --- |
| Via Cantone, 20 – San Giovanni del Dosso (MN) |

C.OR.MA. Soc. Coop.

Via Cantone, 20 – San Giovanni del Dosso (MN)

Tfn +39 0386757323

Fax +39 0386757921

pera@opcorma.it

corma@pec.confcooperative.it

C.OR.MA. Soc. Coop., på adressen Via Cantone, 20 – San Giovanni del Dosso (MN), har behörighet att ansöka om ändring i enlighet med artikel 13.1 i dekret nr 12511 av den 14 oktober 2013 från det italienska ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☒ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☒

Geografiskt område

| ☒ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☒

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☒ | Samband |
| --- | --- |

☒

Samband

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☒ | Annat [förpackning, kontrollorgan, märkning] |
| --- | --- |

☒

Annat [förpackning, kontrollorgan, märkning]

4.   Typ av ändring(AR)

| ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(AR)

Produktbeskrivning

–   Artikel 1 i den nuvarande produktspecifikationen

”Den skyddade geografiska beteckningen ”Pera Mantovana”, följd av en av de sorter som anges i artikel 2 nedan, får endast användas för frukt som uppfyller villkoren och kraven i denna produktspecifikation.”

har ersatts med följande:

”Den skyddade geografiska beteckningen ”Pera Mantovana” får endast användas för frukt som uppfyller villkoren och kraven i denna produktspecifikation.”

Formuleringen ”följd av en av de sorter som anges i artikel 2 nedan” har strukits eftersom det registrerade namnet är ”Pera Mantovana”. De sorter som anges i produktspecifikationen är inte en del av det registrerade namnet, vilket man kan förledas att tro av den nuvarande lydelsen.

–   Artikel 2 i den nuvarande produktspecifikationen och punkt 5 a i den tillgängliga sammanfattningen i DOOR

Artikel 2 i den nuvarande produktspecifikationen och punkt 5 a i den tillgängliga sammanfattningen i DOOR

Meningarna

”Beteckningen ”Pera Mantovana” avser endast frukt av följande päronsorter: Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett och Williams.”

och

”Frukt av päronsorterna Williams, Max Red Bartlett, Conference, Decana del Comizio, Abate Fetel och Kaiser, som odlas på mark som lämpar sig för ändamålet med hjälp av icke-intensiva produktionsmetoder.”

har ersatts med följande:

”Beteckningen ”Pera Mantovana” avser endast frukt av följande päronsorter: Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Williams, Carmen och Santa Maria.”

Sorterna Carmen och Santa Maria har lagts till.

För att uppdatera sortutbudet och säkerställa att ”Pera Mantovana” SGB ärs tillgänglig tidigare på året föreslås det att de tidiga sorterna Carmen och Santa Maria, som skördas först, läggs till. I likhet med de andra sorterna som redan ingår i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen har sorterna Carmen och Santa Maria traditionellt odlats i området, men de ingick inte tidigare eftersom de endast producerades i begränsad omfattning. På senare tid har konsumenternas efterfrågan på dessa sorter ökat, bland annat till följd av att de kan skördas tidigare på året.

Ändringen avser även punkt 5 a i den tillgängliga sammanfattningen i DOOR, och har införlivats i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet.

–   Artikel 6 i den nuvarande produktspecifikationen

Artikel 6 i den nuvarande produktspecifikationen

Följande text

”När ”Pera Mantovana” släpps ut på marknaden ska produkten ha följande egenskaper:

Abate Fetel

Skal: ljusgrönt till gult, rostfärgat kring foderhålan och skafthålan.

Form: kalebassformad, något avlång.

Storlek: minst 65 mm i diameter.

Fruktens genomsnittliga vikt: minst 260 g.

Sockerhalt: (Bx) 11.

Hårdhet: 5.

Smak: söt.

Conference

Skal: gröngult, med mycket rost kring foderhålan, vilken ofta omfattar den nedre tredjedelen

av frukten.

Form: päronformad, ofta symmetrisk.

Storlek: 60 mm i diameter.

Fruktens genomsnittliga vikt: minst 158 g.

Sockerhalt: (Bx) 11.

Hårdhet: 5,5.

Smak: söt.

Decana del Comizio

Skal: slätt, ljusgrönt till gult, ofta med inslag av rosa på den del av frukten som exponeras för solen, litet rostfärgat.

Form: turbinformad.

Storlek: minst 70 mm i diameter.

Fruktens genomsnittliga vikt: minst 240 g.

Sockerhalt: (Bx) 11.

Hårdhet: 4.

Smak: söt, aromatisk.

Kaiser

Skal: ojämn yta, helt rostfärgad.

Form: kalebassformad/päronformad.

Storlek: minst 65 mm i diameter.

Fruktens genomsnittliga vikt: minst 250 g.

Sockerhalt: (Bx) 11.

Hårdhet: 5,7.

Smak: fruktköttet är fint och smakrikt och smälter i munnen.

Williams och Max Red Bartlett

Skal: slätt, grundfärgen är gul och täckfärgen rosa eller klarröd, ibland med ränder.

Form: kvittenformad eller päronformad.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Fruktens genomsnittliga vikt: minst 185 g.

Sockerhalt: (Bx) 11.

Hårdhet: 6,5.

Smak: söt, aromatisk.”

har ändrats på följande sätt och flyttats till artikel 2 i den ändrade produktspecifikationen:

”När ”Pera Mantovana” släpps ut på marknaden ska produkten ha följande egenskaper:

Abate Fetel

Skal: ljusgrönt till gult, rostfärgat kring foderhålan och skafthålan.

Form: kalebassformad, något avlång.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 5,5/0,5 kg/cm2.

Conference

Skal: gröngult, med mycket rost kring foderhålan, vilken ofta omfattar den nedre tredjedelen av frukten.

Form: päronformad, ofta symmetrisk.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 5,5/0,5 kg/cm2.

Decana del Comizio

Skal: slätt, ljusgrönt till gult, ofta inslag av rosa, litet rostfärgat.

Form: turbinformad.

Storlek: minst 70 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 4,5/0,5 kg/cm2.

Kaiser

Skal: ojämn yta, helt rostfärgad.

Form: kalebassformad/päronformad.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 6,0/0,5 kg/cm2.

Williams och Max Red Bartlett

Skal: slätt, grundfärgen är gul och täckfärgen rosa eller klarröd, ibland med ränder.

Form: kvittenformad eller päronformad.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 7,0/0,5 kg/cm2.”

För samtliga sorter har följande ändringar gjorts i beskrivningen av fruktens egenskaper:

| — | Fruktens genomsnittliga vikt har tagits bort eftersom den inte är en kvalitativ aspekt, utan direkt hänger samman med storleken. Förutom vikten är fruktens storlek avgörande för kvaliteten och kommersiella överväganden. |
| --- | --- |

—

Fruktens genomsnittliga vikt har tagits bort eftersom den inte är en kvalitativ aspekt, utan direkt hänger samman med storleken. Förutom vikten är fruktens storlek avgörande för kvaliteten och kommersiella överväganden.

| — | Smakbeskrivningen har tagits bort eftersom den är en subjektiv parameter och således svår att utvärdera. |
| --- | --- |

—

Smakbeskrivningen har tagits bort eftersom den är en subjektiv parameter och således svår att utvärdera.

| — | Det föreslås att orden ”högsta tillåtna” och måttenheten (kg) tillfogas parametern ”hårdhet” för att ange att det är fråga om ett högsta värde som inte får överskridas. |
| --- | --- |

—

Det föreslås att orden ”högsta tillåtna” och måttenheten (kg) tillfogas parametern ”hårdhet” för att ange att det är fråga om ett högsta värde som inte får överskridas.

| — | Av tydlighetsskäl föreslås det även att orden ”lägsta tillåtna” infogas före ”sockerhalt”. De värden som anges i produktspecifikationen ska därmed betraktas som en undre gräns. |
| --- | --- |

—

Av tydlighetsskäl föreslås det även att orden ”lägsta tillåtna” infogas före ”sockerhalt”. De värden som anges i produktspecifikationen ska därmed betraktas som en undre gräns.

Följande ändringar har även gjorts vad gäller storleken:

| — | I fråga om sorten Abate Fetel:
  Den minsta diametern har ändrats från 65 mm till 60 mm. |
| --- | --- |

—

I fråga om sorten Abate Fetel:

Den minsta diametern har ändrats från 65 mm till 60 mm.

| — | I fråga om sorten Kaiser:
  Den minsta diametern har ändrats från 65 mm till 60 mm. |
| --- | --- |

—

I fråga om sorten Kaiser:

Den minsta diametern har ändrats från 65 mm till 60 mm.

Det föreslås att storleken på sorterna Abate Fetel och Kaiser ska minskas något från en minsta diameter på 65 mm till 60 mm, eftersom efterfrågan på mindre frukter (en portion) har ökat genom åren. Mindre frukter efterfrågas numera av storkök, skolor (program för frukt i skolan) och i alla situationer där frukt äts utanför hemmet.

Det föreslås att hårdhetsvärdet ska höjas för nedanstående sorter enligt följande: Abate Fetel från 5 till 5,5, Kaiser från 5,7 till 6, Decana del Comizio från 4 till 4,5 och Williams och Max Red Bartlett från 6,5 till 7. Det högsta värdet på hårdhetsparametern, uttryckt som kg/cm2, ska beaktas. Värdet har höjts för att göra det möjligt att lagra produkten under optimala förhållanden, och på så vis bättre tillgodose konsumenternas efterfrågan vad gäller kvalitet, samt för att göra det möjligt att saluföra produkten under en längre tid, i synnerhet i samband med export.

2

I linje med den ändring som anges i artikel 2 ovan har även nedanstående beskrivande parametrar lagts till för sorterna Santa Maria och Carmen.

”Santa Maria

Skal: slätt, grundfärgen är gröngul.

Form: päronformad eller kort päronformad.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 6,0/0,5 kg/cm2.

Carmen

Skal: grönt med rosa områden.

Form: kalebassformad, något avlång.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 6,0/0,5 kg/cm2.”

Ändringen har införlivats i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet och syftar till att lägga till kemiska och fysikaliska egenskaper i förteckningen över tillåtna sorter för ”Pera Mantovana”, i enlighet med vad som anges i den tillgängliga sammanfattningen i DOOR.

Geografiskt område

Geografiskt område

Artikel 3 i den nuvarande produktspecifikationen

Artikel 3 i den nuvarande produktspecifikationen

Sammanslagningen av ett antal kommuner har gjort det nödvändigt att ändra de förtecknade namnen. Det gäller framför allt följande:

| — | Sammanslagningen av kommunerna Carbonara sul Po och Borgofranco sul Po har gett upphov till den nya kommunen Borgocarbonara. |
| --- | --- |

—

Sammanslagningen av kommunerna Carbonara sul Po och Borgofranco sul Po har gett upphov till den nya kommunen Borgocarbonara.

| — | Sammanslagningen av kommunerna Borgoforte och Virgilio har gett upphov till den nya kommunen Borgo Virgilio. |
| --- | --- |

—

Sammanslagningen av kommunerna Borgoforte och Virgilio har gett upphov till den nya kommunen Borgo Virgilio.

| — | Sammanslagningen av kommunerna Pieve di Coriano, Revere och Villa Poma har gett upphov till den nya kommunen Borgo Mantovano. |
| --- | --- |

—

Sammanslagningen av kommunerna Pieve di Coriano, Revere och Villa Poma har gett upphov till den nya kommunen Borgo Mantovano.

| — | Sammanslagningen av kommunerna Sermide och Felonica har gett upphov till den nya kommunen Sermide e Felonica. |
| --- | --- |

—

Sammanslagningen av kommunerna Sermide och Felonica har gett upphov till den nya kommunen Sermide e Felonica.

Artikel 3 har därför ändrats på följande sätt:

”Produktionsområdet omfattar den del av provinsen Mantua som lämpar sig för päronodling, däribland kommunerna Sabbioneta, Commessaggio, Viadana, Pomponesco, Dosolo, Gazzuolo, Suzzara, Borgo Virgilio, Motteggiana, Bagnolo San Vito, Sustinente, Gonzaga, Pegognaga, Moglia, San Benedetto Po, Quistello, Quingentole, San Giacomo delle Segnate, San Giovanni del Dosso, Schivenoglia, Borgo Mantovano, Ostiglia, Serravalle a Po, Poggio Rusco, Magnacavallo, Borgocarbonara och Sermide e Felonica.”

Ändringen avser även punkt 5 c i den tillgängliga sammanfattningen i DOOR, och har införlivats i punkt 4 i det sammanfattande dokumentet.

Bevis på ursprung

Bevis på ursprung

–   Artikel 5 i den nuvarande produktspecifikationen

Artikel 5 i den nuvarande produktspecifikationen

Stycket

”Regionen Lombardiet ska kontrollera att lämpliga tekniska förhållanden enligt artikel 4 ovan är uppfyllda. Päronträd som lämpar sig för att producera ”Pera Mantovana” ska tas upp i lämpligt register, vilket inrättas, uppdateras och publiceras årligen. En kopia av detta register ska förvaras hos varje kommun som är belägen inom produktionsområdet.

Ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbruksresurser ska ange de förfaranden som ska följas vid registrering, rapportering av årsproduktion och erhållande av motsvarande certifiering i syfte att säkerställa en korrekt och lämplig kontroll av den årligt erkända produktion som saluförs under den skyddade geografiska beteckningen.”

har ersatts med följande och flyttats till artikel 4:

”Varje led i produktionsprocessen övervakas och alla inkommande och utgående produkter registreras.

Kontrollorganet säkerställer att produkten kan spåras genom de register som det för över producenter och förpackningsföretag och genom uppgifter om fastighetsskiftena och producerade kvantiteter. Alla aktörer som är upptagna i registren kontrolleras i enlighet med produktspecifikationen och tillhörande kontrollplan som upprättats av kontrollorganet.”

Det var nödvändigt att ersätta detta stycke för att bringa produktspecifikationen i överensstämmelse med kraven i förordning (EU) nr 1151/2012.

Att kontrollera överensstämmelse med de tekniska villkoren som beskrivs i produktspecifikationen är inte regionen Lombardiets ansvar, utan faller på det kontrollorgan som har bemyndigats för detta ändamål av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik.

Denna nya ordalydelse påverkar inte bestämmelserna om att registrera och förteckna päronodlingar och tillhandahålla uppgifter om produktionen. Enligt nuvarande regler är kontrollorganet direkt ansvarigt för detta i enlighet med den relevanta kontrollplanen som godkänts av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik.

Det är således frågan om en formell ändring av stycket, vilken inte påverkar de kontrollförfaranden som hittills tillämpats.

Produktionsmetod

Produktionsmetod

–   Artikel 4 i den nuvarande produktspecifikationen

Artikel 4 i den nuvarande produktspecifikationen

| — | Följande mening har tagits bort:

  ”Bevattning, gödning och andra odlings- och jordbruksmetoder ska utövas i enlighet med de tekniska föreskrifter som utfärdas av de behöriga avdelningarna inom regionen Lombardiet.”

  Odlings- och jordbruksmetoderna utgör en del av produktionsområdets historiska arv, och det offentliga organet spelar endast en understödjande roll vad gäller att förbättra produktkvaliteten genom att upprätta agronomiska specifikationer och regler för att skydda en integrerad produktion. Det kontrollorgan som har bemyndigats av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik ansvarar dessutom, i enlighet med ändringen i föregående punkt, för att kontrollera att jordbruksmetoderna i produktspecifikationen tillämpas.
  Ändringen av stycket påverkar därför inte de kontrollförfaranden som hittills tillämpats. |
| --- | --- |

—

Följande mening har tagits bort:

”Bevattning, gödning och andra odlings- och jordbruksmetoder ska utövas i enlighet med de tekniska föreskrifter som utfärdas av de behöriga avdelningarna inom regionen Lombardiet.”

Odlings- och jordbruksmetoderna utgör en del av produktionsområdets historiska arv, och det offentliga organet spelar endast en understödjande roll vad gäller att förbättra produktkvaliteten genom att upprätta agronomiska specifikationer och regler för att skydda en integrerad produktion. Det kontrollorgan som har bemyndigats av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik ansvarar dessutom, i enlighet med ändringen i föregående punkt, för att kontrollera att jordbruksmetoderna i produktspecifikationen tillämpas.

Ändringen av stycket påverkar därför inte de kontrollförfaranden som hittills tillämpats.

| — | Meningen

  ”De tillåtna planteringsavstånden är de som vanligtvis används, med en maximal täthet av 5 000 plantor per hektar för nya odlingar.”

  har ersatts med följande:

  ”De tillåtna planteringsavstånden är de som vanligtvis används, med en maximal täthet av 6 000 plantor per hektar.”

  Den maximala planttätheten per hektar har ökat till 6 000 plantor.
  Det föreslås att odlingsmetoden ”vertikal axel”, som är en vidareutveckling av spindeln, ska läggas till i produktspecifikationen. Det föreslås dessutom att det maximala antalet plantor per hektar utökas från 5 000 till 6 000 för att anpassa plantorna till mer avancerade metoder, samtidigt som slutproduktens kvalitet bibehålls i enlighet med produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Meningen

”De tillåtna planteringsavstånden är de som vanligtvis används, med en maximal täthet av 5 000 plantor per hektar för nya odlingar.”

har ersatts med följande:

”De tillåtna planteringsavstånden är de som vanligtvis används, med en maximal täthet av 6 000 plantor per hektar.”

Den maximala planttätheten per hektar har ökat till 6 000 plantor.

Det föreslås att odlingsmetoden ”vertikal axel”, som är en vidareutveckling av spindeln, ska läggas till i produktspecifikationen. Det föreslås dessutom att det maximala antalet plantor per hektar utökas från 5 000 till 6 000 för att anpassa plantorna till mer avancerade metoder, samtidigt som slutproduktens kvalitet bibehålls i enlighet med produktspecifikationen.

| — | Meningarna

  ”De tillåtna standardmetoderna för att forma trädet kan härledas till ”vaso emiliano” och varianter av denna. De spaljémetoder som får användas är solfjädern, spindeln och varianter av dessa.” |
| --- | --- |

—

Meningarna

”De tillåtna standardmetoderna för att forma trädet kan härledas till ”vaso emiliano” och varianter av denna. De spaljémetoder som får användas är solfjädern, spindeln och varianter av dessa.”

har ersatts med följande:

”Standardmetoderna för att forma trädet kan härledas till ”vaso emiliano” och varianter av denna. De spaljémetoder som får användas är solfjädern, spindeln, ”vertikal axel” och varianter av dessa.”

Metoden ”vertikal axel” har lagts till eftersom den är en vidareutveckling av spindeln.

| — | Meningen

  ”I odlingsmetoderna ska ingå minst en beskärning på vintern och två beskärningar under växtsäsongen.”

  har ersatts med följande:

  ”I odlingsmetoderna ska ingå minst en beskärning på vintern.”

  Kravet på ”två beskärningar under växtsäsongen” har strukits eftersom sådana åtgärder numera är förbjudna på grund av växtskyddsskäl. Genom att ta bort grenar med skott blir trädet mer mottagligt för bakterien Erwinia amylovora, som orsakar päronpest. |
| --- | --- |

—

Meningen

”I odlingsmetoderna ska ingå minst en beskärning på vintern och två beskärningar under växtsäsongen.”

har ersatts med följande:

”I odlingsmetoderna ska ingå minst en beskärning på vintern.”

Kravet på ”två beskärningar under växtsäsongen” har strukits eftersom sådana åtgärder numera är förbjudna på grund av växtskyddsskäl. Genom att ta bort grenar med skott blir trädet mer mottagligt för bakterien Erwinia amylovora, som orsakar päronpest.

Erwinia amylovora

| — | Meningen

  ”För växtskyddet ska om möjligt integrerade och ekologiska metoder tillämpas.”

  har ändrats till

  ”För växtskyddet ska integrerade och ekologiska metoder tillämpas.”

  Meningen har omformulerats för att förtydliga att odlare måste tillämpa integrerade och ekologiska metoder. |
| --- | --- |

—

Meningen

”För växtskyddet ska om möjligt integrerade och ekologiska metoder tillämpas.”

har ändrats till

”För växtskyddet ska integrerade och ekologiska metoder tillämpas.”

Meningen har omformulerats för att förtydliga att odlare måste tillämpa integrerade och ekologiska metoder.

| — | Meningen

  ”Den maximalt tillåtna produktionen är 45 000 kg per hektar för alla tillåtna sorter.”

  har ersatts med följande:

  ”Den maximalt tillåtna produktionen är 55 000 kg per hektar för alla tillåtna sorter.”

  Den maximalt tillåtna produktionen har utökats till 55 000 kg per hektar för samtliga tillåtna sorter. Produktionen föreslås öka från 45 000 kg till 55 000 kg per hektar eftersom tekniska nyheter som införts inom jordbruket under åren (växtnäringsbevattning, nya grundstammar, tätare odlingar, nya sorter osv.) har gjort det möjligt att uppnå högre avkastning utan att produktens kännetecknade egenskaper påverkas. |
| --- | --- |

—

Meningen

”Den maximalt tillåtna produktionen är 45 000 kg per hektar för alla tillåtna sorter.”

har ersatts med följande:

”Den maximalt tillåtna produktionen är 55 000 kg per hektar för alla tillåtna sorter.”

Den maximalt tillåtna produktionen har utökats till 55 000 kg per hektar för samtliga tillåtna sorter. Produktionen föreslås öka från 45 000 kg till 55 000 kg per hektar eftersom tekniska nyheter som införts inom jordbruket under åren (växtnäringsbevattning, nya grundstammar, tätare odlingar, nya sorter osv.) har gjort det möjligt att uppnå högre avkastning utan att produktens kännetecknade egenskaper påverkas.

| — | Följande mening har tagits bort:

  ”För varje sort som anges i artikel 2 fastställer regionen Lombardiet senast den 15 juli varje år en vägledande genomsnittlig produktion per enhet inom ramen för ovannämnda gränsvärde, med beaktande av utvecklingen under säsongen och de miljömässiga odlingsförhållandena.”

  Det föreslås att regionen Lombardiets befogenhet på detta område stryks eftersom den inte är relevant för innehållet i produktspecifikationen, där det tydligt fastställs ett gränsvärde för produktionen per hektar som odlare måste rätta sig efter. |
| --- | --- |

—

Följande mening har tagits bort:

”För varje sort som anges i artikel 2 fastställer regionen Lombardiet senast den 15 juli varje år en vägledande genomsnittlig produktion per enhet inom ramen för ovannämnda gränsvärde, med beaktande av utvecklingen under säsongen och de miljömässiga odlingsförhållandena.”

Det föreslås att regionen Lombardiets befogenhet på detta område stryks eftersom den inte är relevant för innehållet i produktspecifikationen, där det tydligt fastställs ett gränsvärde för produktionen per hektar som odlare måste rätta sig efter.

| — | Meningen

  ”Kylning måste användas vid lagring av frukt som kan benämnas med den skyddade geografiska beteckningen ”Pera Mantovana”.”

  har ersatts med följande:

  ”Kylning måste användas vid lagring av frukt som lämpar sig för att saluföras med den skyddade geografiska beteckningen ”Pera Mantovana”.”

  Meningen har omarbetats för att öka tonvikten på produktens lämplighet för SGB-certifiering. |
| --- | --- |

—

Meningen

”Kylning måste användas vid lagring av frukt som kan benämnas med den skyddade geografiska beteckningen ”Pera Mantovana”.”

har ersatts med följande:

”Kylning måste användas vid lagring av frukt som lämpar sig för att saluföras med den skyddade geografiska beteckningen ”Pera Mantovana”.”

Meningen har omarbetats för att öka tonvikten på produktens lämplighet för SGB-certifiering.

| — | Följande mening har tagits bort:

  ”Värdena för luftfuktighet och temperatur i kylrum måste stämma överens med kvalitetskraven.”

  Det anses lämpligt att ta bort denna mening eftersom den inte innehåller några objektiva och mätbara parametrar, och därför är otydlig och ofullständig. Parametrarna för luftfuktighet och temperatur i kylrum kan dessutom variera beroende på de specifika krav som ställs av kunderna på produktens mognadsgrad. |
| --- | --- |

—

Följande mening har tagits bort:

”Värdena för luftfuktighet och temperatur i kylrum måste stämma överens med kvalitetskraven.”

Det anses lämpligt att ta bort denna mening eftersom den inte innehåller några objektiva och mätbara parametrar, och därför är otydlig och ofullständig. Parametrarna för luftfuktighet och temperatur i kylrum kan dessutom variera beroende på de specifika krav som ställs av kunderna på produktens mognadsgrad.

| — | Meningen

  ”Sorterna Conference, Decana del Comizio och Kaiser som är avsedda att saluföras under våren ska förvaras i kontrollerad atmosfär.”

  har ersatts med följande:

  ”De kvantiteter av sorter (Williams, Max Red Bartlett, Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio och Kaiser) som är avsedda att saluföras under våren ska förvaras i kontrollerad atmosfär.”

  Det här är en formell rättelse för att ange att man avser de ”kvantiteter” som ska saluföras.
  Sorterna Williams, Max Red Bartlett och Abate Fetel kan numera också saluföras på våren tack vare nya lagringsmetoder och det föreslås därför att de läggs till produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Meningen

”Sorterna Conference, Decana del Comizio och Kaiser som är avsedda att saluföras under våren ska förvaras i kontrollerad atmosfär.”

har ersatts med följande:

”De kvantiteter av sorter (Williams, Max Red Bartlett, Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio och Kaiser) som är avsedda att saluföras under våren ska förvaras i kontrollerad atmosfär.”

Det här är en formell rättelse för att ange att man avser de ”kvantiteter” som ska saluföras.

Sorterna Williams, Max Red Bartlett och Abate Fetel kan numera också saluföras på våren tack vare nya lagringsmetoder och det föreslås därför att de läggs till produktspecifikationen.

Samband

Samband

De uppgifter som tillhandahölls 1998 för att införa ”Pera Mantovana” i EU:s register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar har lagts till i produktspecifikationen och använts för punkt 5 i det sammanfattande dokumentet samt införlivats i punkt 5 d och f i den tillgängliga sammanfattningen i DOOR. Kraven som ligger till grund för registreringen av ”Pera Mantovana” har dessutom angivits. Eftersom informationen redan ingår i registreringshandlingarna gäller det en rent redaktionell ändring.

Följande information har tillfogats:

”Registreringsansökan bygger på produktens kvalitet, som i sin tur beror på naturliga faktorer.

Det område som brukar kallas Oltrepò Mantovano utgör ett av de äldsta och mest intressanta områdena med päronodling av hög kvalitet.

Det finns ett nära samband mellan Oltrepò Mantovano och den päronproduktion som historiskt sett har varit utmärkande för området.

Området består av en stor alluvialslätt där avsättningar från olika avrinningsområden har kombinerats över tid, vilket har skapat en bördig och mineralrik jordmån som gör det möjligt att odla päron av utmärkt kvalitet.

Päron kan odlas i området utan att man behöver tillämpa någon av de ”tvingande” metoder som möjliggjorts på senare år genom jordbrukstekniska innovationer. Man tar i stället vara på områdets naturliga förutsättningar, och de skiljer sig starkt från vad man finner i angränsade områden.

Att det här området är väl lämpat för päronodling och att jorden är mycket bördig har framkommit i flera vetenskapliga undersökningar.

Jordbrukare i området har odlat päronträd i flera hundra år.

I århundraden var päron en dyrbar frukt men de odlades oftast bara i köksträdgårdarna (”broli”) på adliga familjers gods.

Under 1900-talet har marknadsstrukturerna, transporterna och lagringskapaciteten förbättrats och därmed har päronodlingen fått ett ordentligt uppsving. Resultaten är goda, såväl kvantitativt som kvalitativt.”

Annat

Annat

Förpackning och märkning

Förpackning och märkning

Artikel 7 i den nuvarande produktspecifikationen

Artikel 7 i den nuvarande produktspecifikationen

| — | Stycket

  ”Vid saluföring av ”Pera Mantovana” till konsumenterna ska sådana förpackningar användas som gör det möjligt att anbringa särskilda märkningar. Behållarna måste alltid förseglas för att förhindra att innehållet kan avlägsnas utan att förseglingen bryts.”

  har ersatts med följande:

  ”Vid saluföring av ”Pera Mantovana” ska sådana förpackningar användas som gör det möjligt att anbringa en särskild märkning med orden ”Pera Mantovana” och ”Indicazione Geografica Protetta” (”skyddad geografisk beteckning”) eller akronymen ”IGP” (”SGB”), antingen på 50 % av de enskilda frukterna i en förpackning eller direkt på förpackningen om den är förseglad.”

  Följande mening har tagits bort: ”Behållarna måste alltid förseglas för att förhindra att innehållet kan avlägsnas utan att förseglingen bryts”. Ett förtydligande har även lagts till om att ”Pera Mantovana” ska förpackas på ett sådant sätt att det är möjligt att anbringa en särskild märkning, antingen på 50 % av de enskilda frukterna eller direkt på förpackningen om den är förseglad.
  I samband med ändringen har ett antal problem beaktats som hänger samman med de olika typer av behållare som kan användas. Alla behållare lämpar sig inte för försegling, i synnerhet vad gäller stora förpackningar såsom packkorgar, kartonger och lådor där produkten säljs i lösvikt. För att säkerställa att frukten kan identifieras anses det lämpligt att minst 50 % av frukterna i dessa behållare förses med etiketter. För förpackningar där frukten saknar etiketter anses det lämpligt att försegla förpackningen så att innehållet inte kan avlägsnas utan att förseglingen bryts.
  Stycket med den ändring som anges ovan har lagts till i punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Stycket

”Vid saluföring av ”Pera Mantovana” till konsumenterna ska sådana förpackningar användas som gör det möjligt att anbringa särskilda märkningar. Behållarna måste alltid förseglas för att förhindra att innehållet kan avlägsnas utan att förseglingen bryts.”

har ersatts med följande:

”Vid saluföring av ”Pera Mantovana” ska sådana förpackningar användas som gör det möjligt att anbringa en särskild märkning med orden ”Pera Mantovana” och ”Indicazione Geografica Protetta” (”skyddad geografisk beteckning”) eller akronymen ”IGP” (”SGB”), antingen på 50 % av de enskilda frukterna i en förpackning eller direkt på förpackningen om den är förseglad.”

Följande mening har tagits bort: ”Behållarna måste alltid förseglas för att förhindra att innehållet kan avlägsnas utan att förseglingen bryts”. Ett förtydligande har även lagts till om att ”Pera Mantovana” ska förpackas på ett sådant sätt att det är möjligt att anbringa en särskild märkning, antingen på 50 % av de enskilda frukterna eller direkt på förpackningen om den är förseglad.

I samband med ändringen har ett antal problem beaktats som hänger samman med de olika typer av behållare som kan användas. Alla behållare lämpar sig inte för försegling, i synnerhet vad gäller stora förpackningar såsom packkorgar, kartonger och lådor där produkten säljs i lösvikt. För att säkerställa att frukten kan identifieras anses det lämpligt att minst 50 % av frukterna i dessa behållare förses med etiketter. För förpackningar där frukten saknar etiketter anses det lämpligt att försegla förpackningen så att innehållet inte kan avlägsnas utan att förseglingen bryts.

Stycket med den ändring som anges ovan har lagts till i punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet.

| — | Följande mening har lagts till för att ge förpackningsföretagen större frihet i deras val av förpackningar så att de bättre kan tillgodose marknadens behov.

  ”Alla förpackningar som är godkända i EU enligt gällande lagstiftning får användas, oavsett om de kan förseglas (korgar, brickor) eller är öppna (packkorgar, kartonger och lådor).” |
| --- | --- |

—

Följande mening har lagts till för att ge förpackningsföretagen större frihet i deras val av förpackningar så att de bättre kan tillgodose marknadens behov.

”Alla förpackningar som är godkända i EU enligt gällande lagstiftning får användas, oavsett om de kan förseglas (korgar, brickor) eller är öppna (packkorgar, kartonger och lådor).”

| — | Stycket

  ”Produkten ska släppas ut på marknaden mellan den 10 augusti och den 31 maj följande år, särskilt under de perioder som anges nedan för varje sort:
  Abate Fetel: 20 september till 10 februari.
  Conference: 15 oktober till 30 maj.
  Decana del Comizio: 30 september till 30 mars.
  Kaiser: 15 september till 15 mars.
  Max Red Bartlett: 20 augusti till 10 november.
  Williams: 10 augusti till 10 november.”

  har ersatts med följande:

  ”Produkten ska släppas ut på marknaden under perioden 15 juli–30 juni följande år.”

  De datum när produkten får släppas ut på marknaden har ändrats enligt följande: ”Produkten ska släppas ut på marknaden under perioden 15 juli–30 juni följande år”. Orden ”under de perioder som anges nedan för varje sort” liksom uppgifterna för varje sort har strukits. Start- och slutdatum för när produkten får släppas ut på marknaden föreslås ändras på följande sätt: |
| --- | --- |

—

Stycket

”Produkten ska släppas ut på marknaden mellan den 10 augusti och den 31 maj följande år, särskilt under de perioder som anges nedan för varje sort:

Abate Fetel: 20 september till 10 februari.

Conference: 15 oktober till 30 maj.

Decana del Comizio: 30 september till 30 mars.

Kaiser: 15 september till 15 mars.

Max Red Bartlett: 20 augusti till 10 november.

Williams: 10 augusti till 10 november.”

har ersatts med följande:

”Produkten ska släppas ut på marknaden under perioden 15 juli–30 juni följande år.”

De datum när produkten får släppas ut på marknaden har ändrats enligt följande: ”Produkten ska släppas ut på marknaden under perioden 15 juli–30 juni följande år”. Orden ”under de perioder som anges nedan för varje sort” liksom uppgifterna för varje sort har strukits. Start- och slutdatum för när produkten får släppas ut på marknaden föreslås ändras på följande sätt:

| — | Startdatum för när produkten får släppas ut på marknaden: 15 juli i stället för 10 augusti, för att främja de tidiga sorterna Carmen och Santa Maria, som föreslås läggas till i specifikationen, och eftersom skörden allt oftare under åren har behövt tidigareläggas för alla sorter på grund av klimatförändringar. |
| --- | --- |

—

Startdatum för när produkten får släppas ut på marknaden: 15 juli i stället för 10 augusti, för att främja de tidiga sorterna Carmen och Santa Maria, som föreslås läggas till i specifikationen, och eftersom skörden allt oftare under åren har behövt tidigareläggas för alla sorter på grund av klimatförändringar.

| — | Slutdatum för när produkten får släppas ut på marknaden: 30 juni i stället för 31 maj, eftersom de moderna lagringsmetoder som utvecklats under årens lopp gör det möjligt att förvara produkten under en längre tid utan att kvaliteten påverkas. Med hänsyn till marknadens krav är det dessutom nödvändigt att inte koncentrera utbudet till en kort period. De specifika datumen för att släppa ut varje sort på marknaden hänger samman med väderförhållandena under säsongen, som är allt mer föränderliga, och det är inte längre realistiskt att fastslå exakta datum. |
| --- | --- |

—

Slutdatum för när produkten får släppas ut på marknaden: 30 juni i stället för 31 maj, eftersom de moderna lagringsmetoder som utvecklats under årens lopp gör det möjligt att förvara produkten under en längre tid utan att kvaliteten påverkas. Med hänsyn till marknadens krav är det dessutom nödvändigt att inte koncentrera utbudet till en kort period. De specifika datumen för att släppa ut varje sort på marknaden hänger samman med väderförhållandena under säsongen, som är allt mer föränderliga, och det är inte längre realistiskt att fastslå exakta datum.

| — | Stycket

  ”Behållaren ska vara märkt med orden ”Pera Mantovana” i lika stora bokstäver, följda av uttrycket ”skyddad geografisk beteckning” och därefter sortnamnet. Förpackningsföretagets namn, firmanamn och adress samt den ursprungliga bruttovikten ska återfinnas inom samma synfält.”

  och nedanstående mening i punkt 5 h i sammanfattningen

  ”På den produkt som erbjuds konsumenterna ska orden ”Pera Mantovana” anges, följda av uttrycket ”Indicazione Geografica Protetta” (”skyddad geografisk beteckning”) och eventuella märkningar.”

  har ersatts med följande:

  ”Pera Mantovana” och ”Indicazione Geografica Protetta” (”skyddad geografisk beteckning”) eller förkortningen ”IGP” (”SGB”) måste anges på framsidan av eller inuti förpackningarna eller behållarna med tydliga och läsbara tryckta bokstäver av samma storlek.
  Förpackningsföretagets namn, varumärke eller firmanamn och adress samt sortnamnet får även återfinnas inom samma synfält.”

  Det har angetts var på förpackningen märkningen ”Pera Mantovana” och ”Indicazione Geografica Protetta” (”skyddad geografisk beteckning”) ska placeras. Det har samtidigt blivit frivilligt att ange sort, förpackningsföretagets varumärke eller firmanamn och adress på förpackningen, och kravet på att ange den ursprungliga bruttovikten har tagits bort eftersom den inte är utmärkande eller obligatorisk för denna typ av produkt.
  Den föreslagna ändringen avser punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Stycket

”Behållaren ska vara märkt med orden ”Pera Mantovana” i lika stora bokstäver, följda av uttrycket ”skyddad geografisk beteckning” och därefter sortnamnet. Förpackningsföretagets namn, firmanamn och adress samt den ursprungliga bruttovikten ska återfinnas inom samma synfält.”

och nedanstående mening i punkt 5 h i sammanfattningen

”På den produkt som erbjuds konsumenterna ska orden ”Pera Mantovana” anges, följda av uttrycket ”Indicazione Geografica Protetta” (”skyddad geografisk beteckning”) och eventuella märkningar.”

har ersatts med följande:

”Pera Mantovana” och ”Indicazione Geografica Protetta” (”skyddad geografisk beteckning”) eller förkortningen ”IGP” (”SGB”) måste anges på framsidan av eller inuti förpackningarna eller behållarna med tydliga och läsbara tryckta bokstäver av samma storlek.

Förpackningsföretagets namn, varumärke eller firmanamn och adress samt sortnamnet får även återfinnas inom samma synfält.”

Det har angetts var på förpackningen märkningen ”Pera Mantovana” och ”Indicazione Geografica Protetta” (”skyddad geografisk beteckning”) ska placeras. Det har samtidigt blivit frivilligt att ange sort, förpackningsföretagets varumärke eller firmanamn och adress på förpackningen, och kravet på att ange den ursprungliga bruttovikten har tagits bort eftersom den inte är utmärkande eller obligatorisk för denna typ av produkt.

Pera Mantovana

Indicazione Geografica Protetta

skyddad geografisk beteckning

förpackningsföretagets varumärke eller firmanamn och adress

Den föreslagna ändringen avser punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

| — | Följande stycke ska läggas till i artikeln:

  ”Om produkten säljs till slutkonsumenter i lösvikt från förpackningar eller lådor som är förseglade eller som innehåller etikettmärkt frukt ska den säljas i behållare eller förpackningar där man tydligt kan läsa samma information som krävs för förpackningar enligt produktspecifikationen eller den information som finns på förpackningen som innehåller de enskilda frukterna som ska säljas i lösvikt.”

  Informationen har lagts till för att reglera försäljningen av produkter i lösvikt från förpackningar eller lådor som är förseglade eller innehåller etikettmärkt frukt, vilken normalt sker vid försäljningsstället, och för att säkerställa att konsumenten får all nödvändig information för att kunna känna igen den skyddade geografiska beteckningen ”Pera Mantovana”.
  Tillägget avser punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Följande stycke ska läggas till i artikeln:

”Om produkten säljs till slutkonsumenter i lösvikt från förpackningar eller lådor som är förseglade eller som innehåller etikettmärkt frukt ska den säljas i behållare eller förpackningar där man tydligt kan läsa samma information som krävs för förpackningar enligt produktspecifikationen eller den information som finns på förpackningen som innehåller de enskilda frukterna som ska säljas i lösvikt.”

Informationen har lagts till för att reglera försäljningen av produkter i lösvikt från förpackningar eller lådor som är förseglade eller innehåller etikettmärkt frukt, vilken normalt sker vid försäljningsstället, och för att säkerställa att konsumenten får all nödvändig information för att kunna känna igen den skyddade geografiska beteckningen ”Pera Mantovana”.

Tillägget avser punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

| — | Stycket

  ”På begäran av berörda producenter får en grafisk symbol användas i märkningen. Denna symbol föreställer en konstnärlig bild (inbegripet eventuell kolorimetrisk bas) av den figurativa logotyp eller av den specifika och unika logotyp som alltid ska användas tillsammans och oskiljaktigt med den geografiska beteckningen.”

  har strukits och ersatts med följande:

  ”Märkningen ska vara av tillräcklig storlek för att säkerställa att klistermärket är väl synligt. Det är koncentriskt och ellipsformat i gult (Yellow p 102 c) mot en röd bakgrund (Pantone p485), och innehåller orden ”Pera Mantovana” och ”skyddad geografisk beteckning” eller akronymen SGB i vita stora bokstäver med typsnittet ITC Avant Garde Gothic.
  Det är tillåtet att använda termer som hänvisar till företag, namn, firmanamn, privata varumärken och konsortier, förutsatt att dessa inte syftar till att marknadsföra produkten och sannolikt inte kommer att vilseleda köparen. Dessa termer ska återfinnas på den gulfärgade inre delen av etiketten, förpackningen eller klistermärket, med bokstäver i samma storlek eller mindre än de som använts för uttrycket ”skyddad geografisk beteckning”.”

  Stycket har ersatts med mer detaljerade föreskrifter, som stämmer överens med tidigare ändringar vad gäller märkningen. De grafiska egenskaperna och storleken på märkningen har även fastställts för att säkerställa produktens synlighet och igenkänningsfaktor.
  Det föreslås dessutom att sådana termer ska få användas som hänvisar till företag, namn, firmanamn, privata varumärken och konsortier, förutsatt att dessa inte syftar till att marknadsföra produkten och sannolikt inte kommer att vilseleda köparen. Dessa termer ska återfinnas på den gulfärgade inre delen av etiketten, förpackningen eller klistermärket, med bokstäver i samma storlek eller mindre än de som använts för uttrycket ”skyddad geografisk beteckning”. |
| --- | --- |

—

Stycket

”På begäran av berörda producenter får en grafisk symbol användas i märkningen. Denna symbol föreställer en konstnärlig bild (inbegripet eventuell kolorimetrisk bas) av den figurativa logotyp eller av den specifika och unika logotyp som alltid ska användas tillsammans och oskiljaktigt med den geografiska beteckningen.”

har strukits och ersatts med följande:

”Märkningen ska vara av tillräcklig storlek för att säkerställa att klistermärket är väl synligt. Det är koncentriskt och ellipsformat i gult (Yellow p 102 c) mot en röd bakgrund (Pantone p485), och innehåller orden ”Pera Mantovana” och ”skyddad geografisk beteckning” eller akronymen SGB i vita stora bokstäver med typsnittet ITC Avant Garde Gothic.

Det är tillåtet att använda termer som hänvisar till företag, namn, firmanamn, privata varumärken och konsortier, förutsatt att dessa inte syftar till att marknadsföra produkten och sannolikt inte kommer att vilseleda köparen. Dessa termer ska återfinnas på den gulfärgade inre delen av etiketten, förpackningen eller klistermärket, med bokstäver i samma storlek eller mindre än de som använts för uttrycket ”skyddad geografisk beteckning”.”

Stycket har ersatts med mer detaljerade föreskrifter, som stämmer överens med tidigare ändringar vad gäller märkningen. De grafiska egenskaperna och storleken på märkningen har även fastställts för att säkerställa produktens synlighet och igenkänningsfaktor.

Det föreslås dessutom att sådana termer ska få användas som hänvisar till företag, namn, firmanamn, privata varumärken och konsortier, förutsatt att dessa inte syftar till att marknadsföra produkten och sannolikt inte kommer att vilseleda köparen. Dessa termer ska återfinnas på den gulfärgade inre delen av etiketten, förpackningen eller klistermärket, med bokstäver i samma storlek eller mindre än de som använts för uttrycket ”skyddad geografisk beteckning”.

| — | Följande mening har tagits bort:

  ”Dessutom måste informationen ”producerad i Italien” anges för de partier som ska exporteras.”

  Det föreslås att informationen om att produkten är producerad i Italien stryks eftersom dessa uppgifter redan föreskrivs genom gällande lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Följande mening har tagits bort:

”Dessutom måste informationen ”producerad i Italien” anges för de partier som ska exporteras.”

Det föreslås att informationen om att produkten är producerad i Italien stryks eftersom dessa uppgifter redan föreskrivs genom gällande lagstiftning.

Märkning

Märkning

För att göra det lättare att känna igen produkten ansågs det lämpligt att infoga en bild av märket i produktspecifikationen och i punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

Image 2

Kontrollorgan

Kontrollorgan

I enlighet med artikel 7 i den ändrade produktspecifikationen har följande nya hänvisning till kontrollorganet lagts till:

Kontroller av överensstämmelsen med produktspecifikationen ska utföras i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1151/2012. Det utvalda kontrollorganet för ”Pera Mantovana” SGB är CSQA Certificazioni srl – Via S. Gaetano, 74 – 36016 Thiene (VI) – Italien, tfn +39 0445 313 011, fax +39 0445 313 070 – csqa@csqa.it.

Produktspecifikationen anpassas på det här viset till de bestämmelser som anges i artikel 7 g i förordning (EU) nr 1151/2012.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”PERA MANTOVANA”

”PERA MANTOVANA”

EU-nr: PGI-IT-01533-AM01 – 19.7.2018

EU-nr: PGI-IT-01533-AM01 – 19.7.2018

SGB (X) SUB ( )

SGB (X) SUB ( )

1.   Namn [PÅ SUB ELLER SGB]

Namn [PÅ SUB ELLER SGB]

”Pera Mantovana”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beteckningen ”Pera Mantovana” avser endast frukt av följande päronsorter: Abate Fetel, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Williams, Carmen och Santa Maria.

När ”Pera Mantovana” släpps ut på marknaden ska produkten ha följande egenskaper:

Abate Fetel

Abate Fetel

Skal: ljusgrönt till gult, rostfärgat kring foderhålan och skafthålan.

Form: kalebassformad, något avlång.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (° Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 5,5/0,5 kg/cm2.

2

Conference

Conference

Skal: gröngult, med mycket rost kring foderhålan, vilken ofta omfattar den nedre tredjedelen av frukten.

Form: päronformad, ofta symmetrisk.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (° Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 5,5/0,5 kg/cm2.

2

Decana del Comizio

Decana del Comizio

Skal: slätt, ljusgrönt till gult, ofta inslag av rosa, litet rostfärgat.

Form: turbinformad.

Storlek: minst 70 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (° Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 4,5/0,5 kg/cm2.

2

Kaiser

Kaiser

Skal: ojämn yta, helt rostfärgad.

Form: kalebassformad/päronformad.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (° Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

Williams och Max Red Bartlett

Williams och Max Red Bartlett

Skal: slätt, grundfärgen är gul och täckfärgen

rosa eller klarröd, ibland med ränder.

Form: kvittenformad eller päronformad.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (° Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 7,0/0,5 kg/cm2.

2

Santa Maria

Santa Maria

Skal: slätt, grundfärgen är gröngul.

Form: päronformad eller kort päronformad.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (° Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

Carmen

Carmen

Skal: grönt med rosa områden.

Form: kalebassformad, något avlång.

Storlek: minst 60 mm i diameter.

Lägsta tillåtna sockerhalt: (° Bx) 11.

Högsta tillåtna hårdhet: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i odlingen och skörden av ”Pera Mantovana” måste äga rum i det avgränsade geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Vid saluföring av ”Pera Mantovana” ska sådana förpackningar användas som gör det möjligt att anbringa en särskild märkning med orden ”Pera Mantovana” och ”Indicazione Geografica Protetta” (”skyddad geografisk beteckning”) eller akronymen ”IGP” (”SGB”), antingen på 50 % av de enskilda frukterna i en förpackning eller direkt på förpackningen om den är förseglad.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

”Pera Mantovana” och ”skyddad geografisk beteckning” eller förkortningen ”SGB” måste anges på framsidan av eller inuti förpackningarna eller behållarna med tydliga och läsbara tryckta bokstäver av samma storlek.

Förpackningsföretagets namn, varumärke eller firmanamn och adress samt sortnamnet får även återfinnas inom samma synfält.

Om produkten säljs till slutkonsumenter i lösvikt från förpackningar eller lådor som är förseglade eller som innehåller etikettmärkt frukt ska den säljas i behållare eller förpackningar där man tydligt kan läsa samma information som krävs för förpackningar eller den information som finns på förpackningen som innehåller de enskilda frukterna som ska säljas i lösvikt.

Märkningen ser ut på följande sätt:

Image 3

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet, även känt som Oltrepò Mantovano, omfattar den del av provinsen Mantua som lämpar sig för päronodling, däribland kommunerna Sabbioneta, Commessaggio, Viadana, Pomponesco, Dosolo, Gazzuolo, Suzzara, Borgo Virgilio, Motteggiana, Bagnolo San Vito, Sustinente, Gonzaga, Pegognaga, Moglia, San Benedetto Po, Quistello, Quingentole, San Giacomo delle Segnate, San Giovanni del Dosso, Schivenoglia, Borgo Mantovano, Ostiglia, Serravalle a Po, Poggio Rusco, Magnacavallo, Borgocarbonara och Sermide e Felonica.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Registreringsansökan bygger på produktens kvalitet, som i sin tur beror på naturliga faktorer.

Det finns ett nära samband mellan Oltrepò Mantovano och den päronproduktion som historiskt sett har varit utmärkande för området.

Det område som brukar kallas Oltrepò Mantovano utgör ett av de äldsta och mest intressanta områdena med päronodling av hög kvalitet.

Området består av en stor alluvialslätt där avsättningar från olika avrinningsområden har kombinerats över tid, vilket har skapat en bördig och mineralrik jordmån som gör det möjligt att odla päron av utmärkt kvalitet.

Päron kan odlas i området utan att man behöver tillämpa någon av de ”tvingande” metoder som möjliggjorts på senare år genom jordbrukstekniska innovationer. Man tar i stället vara på områdets naturliga förutsättningar, och de skiljer sig starkt från vad man finner i angränsade områden.

Att det här området är väl lämpat för päronodling och att jorden är mycket bördig har framkommit i flera vetenskapliga undersökningar.

Jordbrukare i området har odlat päronträd i flera hundra år.

I århundraden var päron en dyrbar frukt men de odlades oftast bara i köksträdgårdarna (”broli”) på adliga familjers gods.

Under 1900-talet har marknadsstrukturerna, transporterna och lagringskapaciteten förbättrats och därmed har päronodlingen fått ett ordentligt uppsving. Resultaten är goda, såväl kvantitativt som kvalitativt.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

De italienska myndigheterna har inlett det nationella förfarandet för invändningar genom att offentliggöra ansökan om registrering av den skyddade geografiska beteckningen ”Pera Mantovana” i Republiken Italiens officiella tidning Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 114 av den 18 maj 2018.

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

Den fullständiga produktspecifikationen finns på http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

kan nås direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Qualità” (längst upp till höger på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 19.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 93/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 93/54

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring
  av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn
  enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2021/C 93/08)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”DRÔME”

PGI-FR-A1121-AM02

Datum för meddelandet: 14 december 2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Organoleptisk beskrivning av vinerna

Den ”organoleptiska beskrivningen av vinerna” har förtydligats i punkterna som rör vinernas färg: ”De röda vinerna kan drickas unga och friska. De har en intensiv färg som varierar mellan hallonröd och granatröd.

Rosévinerna har en god balans som gör att fruktigheten bevaras. Färgpaletten går från svagt laxrosa åt det gråa hållet till djupare rosa färger som mer går åt blårött.

De vita vinerna, som kan vara ljusgula med gröna skiftningar till gula med gyllene skiftningar, är torra men samtidigt friska och eleganta med blommiga toner. ”

2.   Geografiskt område och omedelbart närområde

Det geografiska området och det omedelbara närområdet har gjorts om till en gemensam förteckning enligt den geografiska kodexen från 2020 som är den nationella referensen och innehåller en förteckning över kommuner per departement. Den här förteckningen över kommuner är en formändring som inte ändrar det geografiska området eller det omedelbara närområdet.

3.   Druvbestånd

Det druvbestånd som har fastställts för framställning av viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” kompletteras med följande tio druvsorter: artaban N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, solaris B, soreli B, souvignier gris, vidoc N och voltis B.

Dessa sorter anses vara motståndskraftiga mot torka och mot svampsjukdomar. De gör det möjligt att minska användningen av växtskyddsmedel och samtidigt följa reglerna för de sorter som används för framställning av den skyddade geografiska beteckningen, både när det gäller de fysiologiska och de oenologiska reglerna. De påverkar inte egenskaperna hos vinerna med den skyddade geografiska beteckningen.

4.   Samband med det geografiska området

Sambandet som baseras på samspelet mellan det geografiska områdets och produktens särskilda egenskaper stärks genom att följande mening läggs till:

”Ett särpräglat mesoklimat, mellan klimatet i norra delen av Medelhavsområdet och det semikontinentala klimatet, främjar planteringen av de druvsorter som används till viner med den skyddade geografiska beteckningen på sluttningar eller längst ner i sluttningarna på väldränerad jord som värms upp snabbt. Den här synergin gör att druvornas primäraromer bevaras och att det går att producera friska viner som kännetecknas av antingen fruktiga eller blommiga toner.”

5.   Viktigaste kontrollerade punkterna i produktspecifikationen

Förteckningen över de viktigaste punkterna att kontrollera och hur de ska bedömas har ändrats för att förtydliga att om det framkommer någon avvikelse vid en internkontroll, så ska producentorganisationen genomföra en organoleptisk undersökning av både otappat vin och buteljerat vin. Detta fastställs även i kontrollplanen.

6.   Myndighet som ansvarar för kontroller

Kapitel III i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” kompletteras med kontaktuppgifter till Institut National de l’Origine et de la Qualité som är den myndighet som ansvarar för kontroller. Kontrollen genomförs för INAO:s räkning av kontrollorganet CERTIPAQ.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Drôme

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserande kvalitetsviner |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsviner

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Stilla röda viner, roséviner och vita viner

För stilla viner ska värdena (tröskelvärde eller gränsvärde) för den totala alkoholhalten, den totala syrahalten, halten flyktiga syror och den totala svaveldioxidhalten följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

De röda vinerna kan drickas unga och friska. De har en intensiv färg som varierar mellan hallonröd och granatröd.

Rosévinerna har en god balans som gör att fruktigheten bevaras. Färgpaletten går från svagt laxrosa åt det gråa hållet till djupare rosa färger som mer går åt blårött.

De vita vinerna, som kan vara ljusgula med gröna skiftningar till gula med gyllene skiftningar, är torra men samtidigt friska och eleganta med blommiga toner.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent): | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent): | 9 |
| Lägsta totala syrahalt: | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter): | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter): | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent):

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent):

9

Lägsta totala syrahalt:

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter):

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter):

Mousserande röda kvalitetsviner, mousserande kvalitetsroséviner och mousserande vita kvalitetsviner

För mousserande kvalitetsviner ska den verkliga alkoholhalten, den totala alkoholhalten, den totala syrahalten, halten flyktiga syror, den totala svaveldioxidhalten och koldioxidhalten följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen (tröskelvärde eller gränsvärde).

Mousserande kvalitetsviner har en behaglig friskhet med fruktiga aromer.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent): | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent): | |
| Lägsta totala syrahalt: | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter): | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter): | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent):

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent):

Lägsta totala syrahalt:

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter):

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter):

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Särskilda oenologiska metoder

Särskild oenologisk metod

Vinerna måste uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

b.   Högsta avkastning

120 hektoliter/hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

För att de stilla vinerna ska få omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” ska druvorna skördas och vinifieras och vinet beredas inom hela departementet Drôme på grundval av den officiella geografiska kodexen från 2020.

Druvskörd, framställning och beredning av de mousserande kvalitetsviner som får omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” sker i departementet Drôme, med undantag för följande kommuner:

Aix-en-Diois, Aouste-sur-Sye, Aubenasson, Aurel, Barsac, Barnave, Beaufort-sur-Gervanne, Châtillon-en-Diois, Die, Espenel, Laval-d'Aix, Luc-en-Diois, Menglon, Mirabel-et-Blacons, Molière-Glandaz, Montclar-sur-Gervanne, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Piegros-la-Clastre, Ponet-et-Saint-Auban, Pontaix, Poyols, Recoubeau-Jansac, Saillans, Saint-Benoît-en-Diois, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Sainte-Croix, Suze-sur-Crest, Vercheny och Véronne.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Abouriou B

Alicante henri bouschet N

Aligoté B

Alphonse lavallée N

Altesse B

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrufiac B – arrufiat

Artaban N

Aubin B

Aubun N – murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu gentile B

Blanc dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bourboulenc B – doucillon blanc

Brachet N – braquet

Brun fourca N

Brun argenté N – vaccarèse

Béclan N – petit béclan

Béquignol N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colobel N

Colombard B

Colombaud B – bouteillan

Corbeau N – douce noire

Cot N – malbec

Couderc noir N

Counoise N

Courbu B – gros courbu

Courbu noir N

Couston N

Crouchen B – cruchen

César N

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Etraire de la dui N

Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

Feunate N

Floreal B

Florental N

Folignan B

Folle blanche B

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay fréaux N

Gamay N

Gamay de bouze N

Gamay de chaudenay N

Ganson N

Garonnet N

Gascon N

Genovèse B

Gewurztraminer Rs

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N – grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros manseng B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – dame noire

Landal N

Lauzet B

Len de l’el B – loin de l’oeil

Liliorila B

Listan B – palomino

Lledoner pelut N

Léon millot N

Macabeu B – macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Maréchal foch N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier saint-françois B – gros meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – minustellu, graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N – morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat cendré B – muscat, moscato

Muscat d’alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

Mérille N

Müller-thurgau B

Nielluccio N – nielluciu

Noir fleurien N

Négret de banhars N

Négrette N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit courbu B

Petit manseng B

Petit meslier B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pineau d’aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de brunel N

Plant droit N – espanenc

Plantet N

Portan N

Portugais bleu N

Poulsard N – ploussard

Prior N

Prunelard N

Raffiat de moncade B

Ravat blanc B

Rayon d’or B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N – aspiran noir

Rivairenc blanc B – aspiran blanc

Rivairenc gris G – aspiran gris

Romorantin B – danery

Rosé du var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d’ayze B

Sacy B

Saint côme B

Saint-macaire N

Saint-pierre doré B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Seyval B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Valérien B

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B – rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

Voltis B

8.   Beskrivning av samband

Det geografiska områdets och produktens särskilda egenskaper

Området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Drôme” ligger i departementet Drôme i regionen Rhône-Alpes, och geografiskt är det varierat med berg som täcker närmare två tredjedelar av ytan. Det ligger längs Rhônedalen, på flodens västra strand, och löper nästan 135 km från norr till söder och cirka hundra kilometer från öster till väster.

Jordbruket kännetecknas av en diversifierad produktion – en näring som är oerhört betydelsefull i Drôme. Basen utgörs av familjejordbruk (i genomsnitt 31 hektar) som upprätthålls tack vare den här diversifieringen: trädodling, blandodling, utsäde, olivodlingar, lavendel, örter m.m. Viss produktion, såsom vinodling, bedrivs emellertid i nästan hela området, men framför allt på sluttningarna och längst ner i sluttningarna.

I departementet Drôme finns mark som är stenig och ler- och kalkhaltig, samt mark som på sina håll kan vara stenig (i sluttningar och bergsområden), vilket gör att vinodlingarna får regelbunden vattentillförsel och på nätterna värme som har lagrats under dagen. Det finns även lössjord och sandig jord där vattentillförseln tvärtom är mer varierad. De här många olika jordtyperna förklarar varför druvbeståndet är så diversifierat.

I norr har Drôme ett inlandsklimat som gradvis övergår till medelhavsklimat söder om Valence. Två tredjedelar av departementet som ligger österut präglas av påverkan från bergen, framför allt på höjder över 600–700 meter. Den här påverkan yttrar sig i en rad olika lokala klimat.

Nederbörden är relativt hög även i området med medelhavsklimat. Regnmängderna är relativt väl fördelade över årets 12 månader i norra delen av departementet, men ju längre söderut man kommer är regnen mer omfattande under hösten för att bli mer och mer sällsynta under sommaren. De vindar som blåser är i huvudsak två olika: mistral (nordlig vind) och marin (sydlig vind). Mistralvinden gör luften torr, medan marinvinden för med sig mild och fuktig luft från Medelhavet. De här vindarna, som uppstår på grund av skillnaden i lufttryck mellan regionerna i norr och i söder, kan vara kraftiga, särskilt i Rhônedalen men de är samtidigt gynnsamma och nödvändiga för vinodlingarna.

Den stora variationen av jordmån och klimat i Drôme gör att det finns många olika druvsorter, även om det till största delen är röda viner som dominerar produktionen (cirka hälften av volymen).

I den norra delen av departementet, som påverkas av produktion som kan omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Crozes-Hermitage”, består druvbeståndet oftast av en sort: de röda vinerna och rosévinerna produceras till största delen av syrah N och gamay N, och de vita vinerna av marsanne B, roussanne B och viognier B.

I de södra och östra delarna av departementet främjar däremot påverkan från den stora variationen i klimat och geografi odlingen av ett stort antal olika druvsorter. De röda vinerna och rosévinerna produceras av grenache N, merlot N, syrah N, cabernet-sauvignon N, gamay N cinsault N eller carignan N, och till och med marselan N och caladoc N för att anpassa sig till medelhavsklimatet. De vita vinerna produceras av chardonnay B, aligoté B och viognier B.

Orsakssamband mellan det geografiska områdets och produktens särskilda egenskaper

Ett särpräglat mesoklimat, mellan klimatet i norra delen av Medelhavsområdet och det semikontinentala klimatet, främjar planteringen av de druvsorter som används till viner med den skyddade geografiska beteckningen på sluttningar eller längst ner i sluttningarna på väldränerad jord som värms upp snabbt. Den här synergin gör att druvornas primäraromer bevaras och att det går att producera friska viner som kännetecknas av antingen fruktiga eller blommiga toner.

Arkeologiska fynd, framför allt de amforor som man har hittat, visar att vinodlingen redan från 100-talet har satt sin prägel på landskapet i Drôme.

På de romerska borden rönte ”det galliska vinet” från Rhônedalen stor framgång. Under den tiden röjdes skogen och på sluttningarna planterades vinrankor för att göra regionen till en av de vackraste i Gallien.

De ojämna förutsättningarna i Drôme gjorde att man med tiden var tvungen att utveckla ett varierat kunnande, diversifierade druvsorter och framför allt krävdes en ständig anpassning för att utveckla vinodlingarna i den här miljön samtidigt som man respekterade den biologiska mångfalden.

Påverkan från det semikontinentala klimatet i kombination med påverkan från medelhavsklimatet främjar produktionen av balanserade viner med aromatiskt uttryck och en friskhet som kännetecknar stilla viner och mousserande kvalitetsviner med den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme”.

Vinodlingstraditionen i området med den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” stärks ytterligare genom att man sedan lång tid tillbaka producerar modervinstockar och planterar vinstockar.

Vinodlingskulturen är väl rotad hos landsbygdsbefolkningens seder och odlingsmetoder, från Tain l’Hermitage i den allra sydligaste delen av departementet till Diois och Montélimarslätten. Efter trädodling står vinproduktion dessutom för den näst största produktionen i Drôme.

Varje år säljs cirka 35 000 hektoliter vin med den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” och den ekonomiska aktiviteten baseras på 100 vinproducenter, varav 63 enskilda vingårdar.

En allt större samverkan mellan vinproduktionen och direktförsäljning från vingårdarna, den lokala gastronomin, de många festligheterna och landsbygdsturismen med framför allt sina vinvägar gör att viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” kan utveckla sina unika egenskaper. Vinmässor såsom ”le Salon des vins de Tain l’Hermitage” och den uppdaterade guideboken Promenade Gourmande dans la Drôme är faktorer som bidrar till att stärka renomméet för viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” hos lokala konsumenter.

På nationell nivå omnämns viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” i Guide Hachette des vins och de vinner ofta medaljer vid vintävlingen Concours Général Agricole de Paris.

Den här dynamiken bidrar till att utveckla renomméet för viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” på både lokal och nationell nivå.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

EU:s logotyp för produkter med skyddad geografisk beteckning ska anges på etiketten när uppgiften ”indication géographique protégée” (skyddad geografisk beteckning) ersätts med den traditionella benämningen ”Vin de Pays”.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” kan kompletteras med följande namn på mindre geografiska enheter:

| | ”Comté de Grignan”, |
| --- | --- |

”Comté de Grignan”,

| | ”Coteaux de Montélimar”. |
| --- | --- |

”Coteaux de Montélimar”.

Viner som får omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme” och som kompletteras med namnet på den geografiska enheten ”Comté de Grignan” eller ”Coteaux de Montélimar” och med namnet på en eller flera druvsorter tillverkas av druvsorter klassificerade som vindruvor för vinframställning och som finns upptagna i förteckningen nedan:

alicante henri bouschet N, aligoté B, aramon N, artaban N, arinarnoa N, aubun N, barbaroux Rs, bourboulenc B, cabernet franc N, cabernet-sauvignon N, caladoc N, carignan blanc B, carignan N, chardonnay B, chasan B, chenanson N, chenin B, cinsaut N, clairette B, clairette rose Rs, colombard B, cot N, counoise N, egiodola N, floréal B, gamay N, ganson N, grenache blanc B, grenache gris G, grenache N, gros manseng B, macabeu B, marsanne B, marselan N, merlot N, mourvèdre N, muscardin N, monarch N, muscaris B,muscat à petits grains B, muscat à petits grains Rg, muscat d’Alexandrie B, muscat de Hambourg N, nielluccio N, petit manseng B, petit verdot N, pinot gris G, pinot noir N, piquepoul blanc B, piquepoul gris G, piquepoul noir N, portan N, prior N, rosé du var Rs, roussanne B, sauvignon B, sauvignon gris G, sciaccarello N, semillon B, solaris B, soreli B, souvignier gris, syrah N, tannat N, tempranillo N, terret gris G, terret noir N, tibouren N, ugni blanc B, vermentino B, viognier B, vidoc N och voltis B.

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, som definieras genom undantag för framställning och beredning av viner som kan omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme”, eventuellt kompletterad med namnet på en mindre geografisk enhet som anges i punkt 2, omfattar angränsande arrondissement i det geografiska området, nämligen följande kommuner, fördelade per departement, enligt den geografiska kodexen från 2020:

Departementet Alpes-de-Haute-Provence (04):

(87 kommuner)

Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Château-Arnoux-Saint-Auban, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, L’Escale, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Ganagobie, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mallefougasse-Augès, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, La Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Peyruis, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousse, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Tulle, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire, Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve, Volonne och Volx.

Departementet Hautes-Alpes (05):

(126 kommuner)

Ancelle, Aspremont, Aspres-lès-Corps, Aspres-sur-Buëch, Aubessagne, Avançon, Baratier, Barcillonnette, Barret-sur-Méouge, La Bâtie-Montsaléon, La Bâtie Neuve, La Bâtie-Vieille, La Beaume, Le Bersac, Bréziers, Buissard, Chabestan, Chabottes, Champoléon, Chanousse, La Chapelle-en-Valgaudémar, Châteauneuf-d’Oze, Châteauroux-les-Alpes, Châteauvieux, Chorges, Crévoux, Crots, Dévoluy, Embrun, Éourres, L’Épine, Esparron, Espinasses, Étoile-Saint-Cyrice, La Fare-en-Champsaur, La Faurie, Forest-Saint-Julien, Fouillouse, La Freissinouse, Furmeyer, Gap, Garde-Colombe, Le Glaizil, La Haute-Beaume, Jarjayes, Laragne-Montéglin, Lardier-et-Valença, Laye, Lazer, Lettret, Manteyer, Méreuil, Monêtier-Allemont, Montbrand, Montclus, Montgardin, Montjay, Montmaur, Montrond, La Motte-en-Champsaur, Moydans, Neffes, Nossage-et-Bénévent, Le Noyer, Orcières, Orpierre, Les Orres, Oze, Pelleautier, La Piarre, Le Poët, Poligny, Prunières, Puy-Saint-Eusèbe, Puy-Sanières, Rabou, Rambaud, Réallon, Remollon, Ribeyret, La Roche-des-Arnauds, Rochebrune, La Rochette, Rosans, Rousset, Saint-André-d'Embrun, Saint-André-de-Rosans, Saint-Apollinaire, Saint-Auban-d’Oze, Saint-Bonnet-en-Champsaur, Saint-Étienne-le-Laus, Saint-Firmin, Saint-Jacques-en-Valgodemard, Saint-Jean-Saint-Nicolas, Saint-Julien-en-Beauchêne, Saint-Julien-en-Champsaur, Saint-Laurent-du-Cros, Saint-Léger-les-Mélèzes, Saint-Maurice-en-Valgodemard, Saint-Michel-de-Chaillol, Saint-Pierre-Avez, Saint-Pierre-d’Argençon, Saint-Sauveur, Sainte-Colombe, Le Saix, Saléon, Salérans, La Saulce, Le Sauze-du-Lac, Savines-le-Lac, Savournon, Serres, Sigottier, Sigoyer, Sorbiers, Tallard, Théus, Trescléoux, Upaix, Val Buëch-Méouge, Valdoule, Valserres, Ventavon, Veynes, Villar-Loubière och Vitrolles.

Departementet Ardèche (07):

(189 kommuner)

Accons, Ajoux, Alba-la-Romaine, Albon-d’Ardèche, Alboussière, Alissas, Andance, Annonay, Arcens, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Aubignas, Baix, Beauchastel, Beauvène, Belsentes, Bidon, Boffres, Bogy, Borée, Boucieu-le-Roi, Boulieu-lès-Annonay, Bourg-Saint-Andéol, Bozas, Brossainc, Chalencon, Le Chambon, Champagne, Champis, Chanéac, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Châteauneuf-de-Vernoux, Cheminas, Le Cheylard, Chomérac, Colombier-le-Cardinal, Colombier-le-Jeune, Colombier-le-Vieux, Cornas, Coux, Le Crestet, Creysseilles, Cruas, Davézieux, Désaignes, Devesset, Dornas, Dunière-sur-Eyrieux, Eclassan, Empurany, Étables, Félines, Flaviac, Freyssenet, Gilhac-et-Bruzac, Gilhoc-sur-Ormèze, Gluiras, Glun, Gourdon, Gras, Guilherand-Granges, Issamoulenc, Jaunac, Labatie-d’Andaure, Lachapelle-sous-Chanéac, Lafarre, Lalouvesc, Lamastre, Larnas, Lemps, Limony, Lyas, Marcols-les-Eaux, Mariac, Mars, Mauves, Meysse, Monestier, Nozières, Les Ollières-sur-Eyrieux, Ozon, Pailharès, Peaugres, Peyraud, Plats, Pourchères, Le Pouzin, Pranles, Préaux, Privas, Quintenas, Rochemaure, Rochepaule, Rochessauve, La Rochette, Roiffieux, Rompon, Saint-Agrève, Saint-Alban-d’Ay, Saint-Andéol-de-Fourchades, Saint-André-en-Vivarais, Saint-Apollinaire-de-Rias, Saint-Barthélemy-Grozon, Saint-Barthélemy-le-Meil, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Basile, Saint-Bauzile, Saint-Christol, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cierge-sous-le-Cheylard, Saint-Clair, Saint-Clément, Saint-Cyr, Saint-Désirat, Saint-Étienne-de-Serre, Saint-Étienne-de-Valoux, Saint-Félicien, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-Lachamp, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Jacques-d'Atticieux, Saint-Jean-Chambre, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Jean-Roure, Saint-Jeure-d'Andaure, Saint-Jeure-d’Ay, Saint-Julien d’Intres, Saint-Julien-du-Gua, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Julien-le-Roux, Saint-Julien-Vocance, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Marcel-lès-Annonay, Saint-Martial, Saint-Martin-d'Ardèche, Saint-Martin-de-Valamas, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-en-Chalencon, Saint-Michel-d’Aurance, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Péray, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-sur-Doux, Saint-Pierreville, Saint-Priest, Saint-Prix, Saint-Remèze, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sauveur-de-Montagut, Saint-Sylvestre, Saint-Symphorien-de-Mahun, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Sarras, Satillieu, Savas, Sceautres, Sécheras, Serrières, Silhac, Soyons, Talencieux, Le Teil, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Valvignères, Vanosc, Vaudevant, Vernosc-lès-Annonay, Vernoux-en-Vivarais, Veyras, Villevocance, Vinzieux, Vion, Viviers, Vocance och La Voulte-sur-Rhône.

Departementet Isère (38):

(383 kommuner)

Les Adrets, Agnin, L’Albenc, Allemond, Allevard, Ambel, Anjou, Anthon, Artas, Assieu, Auberives-en-Royans, Auberives-sur-Varèze, Auris, Autrans-Méaudre en Vercors Avignonet, Barraux, Beaucroissant, Beaufin, Beaufort, Beaulieu, Beaurepaire, Beauvoir-de-Marc, Beauvoir-en-Royans, Bellegarde-Poussieu, Bernin, Besse, Bessins, Biviers, Bossieu, Bougé-Chambalud, Le Bourg-d’Oisans, Bressieux, Bresson, Brézins, Brié-et-Angonnes, Brion, La Buisse, La Buissière, Chalon, Le Champ-près-Froges, Champ-sur-Drac, Champagnier, Champier, Chamrousse, Chanas, Chantepérier, Chantesse, Chapareillan, La Chapelle-de-Surieu, La Chapelle-du-Bard, Charantonnay, Charnècles, Charvieu-Chavagneux, Chasse-sur-Rhône, Chasselay, Château-Bernard, Châtel-en-Trièves, Châtelus, Châtenay, Châtonnay, Chatte, Chavanoz, Chevrières, Le Cheylas, Cheyssieu, Chichilianne, Chirens, Cholonge, Chonas-l’Amballan, Choranche, Chuzelles, Claix, Clavans-en-Haut-Oisans, Clelles, Clonas-sur-Varèze, Cognet, Cognin-les-Gorges, La Combe-de-Lancey, Corenc, Cornillon-en-Trièves, Corps, Corrençon-en-Vercors, La Côte-Saint-André, Les Côtes-d’Arey, Les Côtes-de-Corps, Coublevie, Cour-et-Buis, Cras, Crêts-en- Belledonne, Crolles, Culin, Les-Deux- Alpes, Diémoz, Domène, Échirolles, Engins, Entraigues, Entre-deux-Guiers, Estrablin, Eybens, Eyzin-Pinet, Faramans, La Flachère, Fontaine, Fontanil-Cornillon, La Forteresse, Le Freney-d'Oisans, La Frette, Froges, La Garde, Gières, Gillonnay, Goncelin, Grenay, Grenoble, Gresse-en-Vercors, Le Gua, Le Haut-Bréda, Herbeys, Heyrieux, Huez, Hurtières, Izeaux, Izeron, Janneyrias, Jarcieu, Jardin, Jarrie, Laffrey, Lalley, Lans-en-Vercors, Laval, Lavaldens, Lavars, Lentiol, Lieudieu, Livet-et-Gavet, Lumbin, Luzinay, Malleval-en-Vercors, Marcieu, Marcilloles, Marcollin, Marnans, Mayres-Savel, Mens, Meylan, Meyrieu-les-Étangs, Meyssiez, Miribel-Lanchâtre, Miribel-les-Échelles, Mizoën, Moidieu-Détourbe, Moirans, Moissieu-sur-Dolon, Monestier-d'Ambel, Monestier-de-Clermont, Le Monestier-du-Percy, Monsteroux-Milieu, Mont-Saint-Martin, Montagne, Montaud, Montbonnot-Saint-Martin, Montchaboud, Monteynard, Montfalcon,Montseveroux, Morette, La Morte, La Motte-d'Aveillans, La Motte-Saint-Martin, Mottier, Le Moutaret, La Mure, La Murette, Murianette, Murinais, Nantes-en-Ratier, Notre-Dame-de-Commiers, Notre-Dame-de-l’Osier, Notre-Dame-de-Mésage, Notre-Dame-de-Vaulx, Noyarey, Oris-en-Rattier, Ornacieux-Balbins,Ornon, Oulles, Oytier-Saint-Oblas, Oz, Pact, Pajay, Le Péage-de-Roussillon, Pellafol, Penol, Percy, La Pierre, Pierre-Châtel, Pisieu, Plan, Plateau-des-Petites-Roches, Poisat och Poliénas, Pommier-de-Beaurepaire, Ponsonnas, Pont-de-Chéruy, Le Pont-de-Claix, Pont-en-Royans, Pont-Évêque, Pontcharra, Portes-des-Bonnevaux, Prébois, Presles, Primarette, Proveysieux, Prunières, Quaix-en-Chartreuse, Quet-en-Beaumont, Quincieu, Réaumont, Renage, Rencurel, Revel, Revel-Tourdan, Reventin-Vaugris, Rives, La Rivière, Les Roches-de-Condrieu, Roissard, Roussillon, Rovon, Royas, Roybon, Sablons, Saint-Agnin-sur-Bion, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Andéol, Saint-André-en-Royans, Saint-Antoine-l’Abbaye, Saint-Appolinard, Saint-Arey, Saint-Aupres, Saint-Barthélémy, Saint-Barthélemy-de-Séchilienne, Saint-Baudille-et-Pipet, Saint-Blaise-du-Buis, Saint-Bonnet-de-Chavagne, Saint-Cassien, Saint-Christophe-en-Oisans, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Clair-sur-Galaure, Saint-Égrève, Saint-Étienne-de-Crossey, Saint-Étienne-de-Saint-Geoirs, Saint-Geoirs, Saint-Georges-d'Espéranche, Saint-Georges-de-Commiers, Saint-Gervais, Saint-Guillaume, Saint-Hilaire-de-la-Côte, Saint-Hilaire-du-Rosier, Saint-Honoré, Saint-Ismier, Saint-Jean-d’Hérans, Saint-Jean-de-Bournay, Saint-Jean-de-Moirans, Saint-Jean-de-Vaulx, Saint-Jean-le-Vieux, Saint-Joseph-de-Rivière, Saint-Julien-de-l’Herms, Saint-Just-Chaleyssin, Saint-Just-de-Claix, Saint-Lattier, Saint-Laurent-du-Pont, Saint-Laurent-en-Beaumont, Saint-Marcellin, Saint-Martin-d’Hères, Saint-Martin-d'Uriage, Saint-Martin-de-Clelles, Saint-Martin-de-la-Cluze, Saint-Martin-le-Vinoux, Saint-Maurice-en-Trièves, Saint-Maurice-l’Exil, Saint-Maximin, Saint-Michel-de-Saint-Geoirs, Saint-Michel-en-Beaumont, Saint-Michel-les-Portes, Saint-Mury-Monteymond, Saint-Nazaire-les-Eymes, Saint-Nicolas-de-Macherin, Saint-Nizier-du-Moucherotte, Saint-Paul-d’Izeaux, Saint-Paul-de-Varces, Saint-Paul-lès-Monestier, Saint-Pierre-d'Entremont, Saint-Pierre-de-Bressieux, Saint-Pierre-de-Chartreuse, Saint-Pierre-de-Chérennes, Saint-Pierre-de-Méaroz, Saint-Pierre-de-Mésage, Saint-Prim, Saint-Quentin-sur-Isère, Saint-Romain-de-Surieu, Saint-Romans, Saint-Sauveur, Saint-Siméon-de-Bressieux, Saint-Sorlin-de-Vienne, Saint-Théoffrey, Saint-Vérand, Saint-Vincent-de-Mercuze, Sainte-Agnès, Sainte-Anne-sur-Gervonde, Sainte-Luce, Sainte-Marie-d'Alloix, Sainte-Marie-du-Mont, Salaise-sur-Sanne, La Salette-Fallavaux, La Salle-en-Beaumont, Le Sappey-en-Chartreuse, Sarcenas, Sardieu, Sassenage, Savas-Mépin, Séchilienne, Septème, Serpaize, Serre-Nerpol, Seyssinet-Pariset, Seyssins, Seyssuel, Siévoz, Sillans, Sinard, La Sône, Sonnay, Sousville, La-Sure-en-Chartreuse, Susville, Têche, Tencin, La Terrasse, Theys, Thodure, Le Touvet, Tramolé, Treffort, Tréminis, La Tronche, Tullins, Valbonnais, Valencin, La Valette, Valjouffrey, Varacieux, Varces-Allières-et-Risset, Vatilieu, Vaujany, Vaulnaveys-le-Bas, Vaulnaveys-le-Haut, Venon,, Vernioz, Le Versoud, Veurey-Voroize, Vienne, Vif, Villard-Bonnot, Villard-de-Lans, Villard-Notre-Dame, Villard-Reculas, Villard-Reymond, Villard-Saint-Christophe, Ville-sous-Anjou, Villeneuve-de-Marc, Villette-d'Anthon, Villette-de-Vienne, Vinay, Viriville, Vizille, Voiron, Voreppe och Vourey.

Delar av följande kommun:

Eclose-Badinières, den del som motsvarar området i den före detta kommunen Eclose.

Departement Vaucluse (84):

(95 kommuner)

Althen-des-Paluds, Aubignan, Aurel, Avignon, Le Barroux, Le Beaucet, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bédoin, Blauvac, Bollène, Brantes, Buisson, Cabrières-d’Avignon, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Crestet, Crillon-le-Brave, Entraigues-sur-la-Sorgue, Entrechaux, Faucon, Flassan, Fontaine-de-Vaucluse, Gigondas, Grillon, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lagnes, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Malemort-du-Comtat, Mazan, Méthamis, Modène, Mondragon, Monieux, Monteux, Morières-lès-Avignon, Mormoiron, Mornas, Orange, Pernes-les-Fontaines, Piolenc, Le Pontet, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, La Roque-sur-Pernes, Sablet, Saint-Christol, Saint-Didier, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Pierre-de-Vassols, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saint-Trinit, Sainte-Cécile-les-Vignes, Sarrians, Sault, Saumane-de-Vaucluse, Savoillan, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Le Thor, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Velleron, Venasque, Villedieu, Villes-sur-Auzon, Violès och Visan.

Det omedelbara närområdet, som definieras genom undantag för framställning och beredning av mousserande kvalitetsviner som kan omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Drôme”, eventuellt kompletterad med namnet på en mindre geografisk enhet som anges i punkt 2, omfattar följande angränsande arrondissement i departementet Drôme:

| | I norr/nordost, arrondissementen Grenoble och Vienne i departementet Isère. |
| --- | --- |

I norr/nordost, arrondissementen Grenoble och Vienne i departementet Isère.

| | I öster, arrondissementet Gap i departementet Hautes Alpes. |
| --- | --- |

I öster, arrondissementet Gap i departementet Hautes Alpes.

| | I sydost, arrondissementet Forcalquier i departementet Alpes de Haute Provence. |
| --- | --- |

I sydost, arrondissementet Forcalquier i departementet Alpes de Haute Provence.

| | I söder, arrondissementen Carpentras och Avignon i departementet Vaucluse. |
| --- | --- |

I söder, arrondissementen Carpentras och Avignon i departementet Vaucluse.

| | I väster, arrondissementen Privas och Tournon-sur-Rhône i departementet Ardèche. |
| --- | --- |

I väster, arrondissementen Privas och Tournon-sur-Rhône i departementet Ardèche.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-14462374-d7a3-429a-a357-9760cf540a2c

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 19.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 93/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 93/68

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

(2021/C 93/09)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN

”Iaşi”

PDO-RO-A0139-AM01

Datum för ansökan: 12.12.2014

1.   Regler som gäller för ändringen

Artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013 – annan ändring än en mindre ändring

2.   Beskrivning av och motivering till ändringen

2.1   Utökning av det avgränsade området för ursprungsbeteckningen – produktionsområdet utökas

Beskrivning och motivering

I länet Iași finns avgränsade områden som är planterade med vinstockar i kommunerna Probota, Țigănași, Andrieșeni, Bivolari, Trifești och Roșcani. De ligger på kort avstånd från varandra, dvs. 10 eller 40 kilometer i östlig, sydöstlig och nordöstlig riktning från det avgränsade området för den skyddade ursprungsbeteckningen i kommunen Iași. Jordmåns- och klimatförhållandena på dessa platser är identiska med Iași-området, där de kvalitetsviner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Iași ” framställs.

Eftersom de klimatmässiga och geologiska förhållandena är identiska på dessa platser måste även de ingå i det område som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Iași”, så att deras vinodlingar också kan framställa vin med samma typiska och genuina egenskaper som hos vin som framställs från vinodlingarna i produktionsområdet för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Iași”.

Det fullständiga och exakta avgränsade området kommer därför att vara följande:

Den underordnade ursprungsbeteckningen Copou:

| — | Staden Iași, Copou-distriktet. |
| --- | --- |

—

Staden Iași, Copou-distriktet.

| — | Kommunen Aroneanu, byarna Aroneanu, Șorogari, Aldei och Dorobanț. |
| --- | --- |

—

Kommunen Aroneanu, byarna Aroneanu, Șorogari, Aldei och Dorobanț.

| — | Kommunen Rediu, byarna Rediu, Breazu, Tăutești och Horlești. |
| --- | --- |

—

Kommunen Rediu, byarna Rediu, Breazu, Tăutești och Horlești.

| — | Kommunen Movileni, byarna Movileni, Potângeni och Iepureni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Movileni, byarna Movileni, Potângeni och Iepureni.

Den underordnade ursprungsbeteckningen Bucium:

| — | Staden Iași, Bucium-distriktet. |
| --- | --- |

—

Staden Iași, Bucium-distriktet.

| — | Kommunen Tomești, byarna Tomești, Goruni, Chicerea och Vlădiceni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Tomești, byarna Tomești, Goruni, Chicerea och Vlădiceni.

| — | Kommunen Bârnova, byarna Pietrăria, Cercu, Vișan och Pǎun. |
| --- | --- |

—

Kommunen Bârnova, byarna Pietrăria, Cercu, Vișan och Pǎun.

| — | Kommunen Ciurea, byarna Ciurea och Hlincea. |
| --- | --- |

—

Kommunen Ciurea, byarna Ciurea och Hlincea.

Den underordnade ursprungsbeteckningen Uricani:

| — | Kommunen Miroslava, byarna Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni och Cornești. |
| --- | --- |

—

Kommunen Miroslava, byarna Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni och Cornești.

| — | Kommunen Horlești, byarna Horlești och Bogdănești. |
| --- | --- |

—

Kommunen Horlești, byarna Horlești och Bogdănești.

| — | Kommunen Valea Lupului, byn Valea Lupului. |
| --- | --- |

—

Kommunen Valea Lupului, byn Valea Lupului.

| — | Kommunen Leţcani, byn Leţcani. |
| --- | --- |

—

Kommunen Leţcani, byn Leţcani.

| — | Kommunen Dumești, byn Dumești. |
| --- | --- |

—

Kommunen Dumești, byn Dumești.

| — | Staden Podu Iloaiei. |
| --- | --- |

—

Staden Podu Iloaiei.

Den underordnade ursprungsbeteckningen Probota:

| — | Kommunen Probota: byarna Probota och Perieni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Probota: byarna Probota och Perieni.

| — | Kommunen Ţigănaşi: byarna Țigănași, Cârniceni, Stejării och Mihail Kogălniceanu. |
| --- | --- |

—

Kommunen Ţigănaşi: byarna Țigănași, Cârniceni, Stejării och Mihail Kogălniceanu.

| — | Kommunen Bivolari: byarna Bivolari, Soloneț, Traian, Buruienești och Tabăra. |
| --- | --- |

—

Kommunen Bivolari: byarna Bivolari, Soloneț, Traian, Buruienești och Tabăra.

| — | Kommunen Andrieşeni: byarna Andrieșeni, Glăvănești, Fântânele och Spineni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Andrieşeni: byarna Andrieșeni, Glăvănești, Fântânele och Spineni.

| — | Kommunen Trifeşti: byn Trifești. |
| --- | --- |

—

Kommunen Trifeşti: byn Trifești.

| — | Kommunen Roşcani: byarna Roșcani och Rădeni.
  Denna ändring påverkar kapitel III i produktspecifikationen och punkt 1.6 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Kommunen Roşcani: byarna Roșcani och Rădeni.

Denna ändring påverkar kapitel III i produktspecifikationen och punkt 1.6 i det sammanfattande dokumentet.

2.2   Införande av nya druvsorter för odling som godkända huvudsakliga sorter

Beskrivning och motivering

Följande druvsorter avsedda för vinframställning har lagts till i förteckningen över huvudsakliga druvsorter: riesling de rhin, golia, tămâioasă românească, șarba, busuioacă de bohotin och arcaș. Kvaliteten och de särskilda egenskaperna hos de viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Iași” upprätthålls även om dessa druvsorter införs.

Några av Iași-områdets klimategenskaper, bland annat att druvorna börjar mogna i augusti (veraison) och att de får mogna långsamt fram till slutet av september tills de är något övermogna, parallellt med utvecklingen av ädelröta, är gynnsamma för druvsorterna riesling de rhin, tămâioasă românească och șarba, eftersom deras sockerhalt ökar (sent i september) till 195–210 g/l, och om de får bli övermogna, även når värden på 230 g/l. Dessa särskilda egenskaper hos området innebär att särskilt unga viner ofta har friska aromer av gröna äpplen, grapefrukt och persika, med den livlighet som den relativt höga syran ger. Vinodlingarnas läge på de sydvända sluttningarna med långsam exponering för solen och medelhög bördighet gör att de aromatiska druvsorterna mognar helt, särskilt druvsorten busuioacă de bohotin, som kan nå en sockerhalt på 185–200 g/l utan överdriven övermognad eftersom den i högre grad har anpassat sig till förhållandena i området.

Avsnitt 1.7 i det sammanfattande dokumentet och kapitel IV i produktspecifikationen ändras.

2.3   Uppgifter om avkastning för de nya druvsorter som får odlas

Beskrivning och motivering

Eftersom nya druvsorter som får odlas har införts, anges uppgifter om högsta avkastning för de druvsorter som används för framställningen av viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Iași” nu även i produktspecifikationen.

Avsnitt 1.5.2 i det sammanfattande dokumentet och kapitel V i produktspecifikationen ändras.

2.4   Uppgifter om mänskliga faktorer

Beskrivning och motivering

För att säkerställa efterlevnad av den gällande lagstiftningen är det nödvändigt att lägga till uppgifter om de mänskliga faktorer som påverkar de särskilda egenskaperna hos de viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Iași”.

Vinodlingsteknikerna omfattar gröna metoder (enkel eller dubbel guyotbeskärning eller enkel cordonbeskärning, val av en medelhög uppbindnings- och beskärningsmetod och avlägsnande av skott från stammen). De gröna metoderna skapar en balans mellan lövverket och fruktmängden för att möjliggöra en hög sockerhalt och upprätthålla hög syra (med mindre löv på vinrankorna minskas förbränningen av syra på grund av värme och ljus).

Den optimala skördetidpunkten fastställs efter druvsort och druvornas mognadsgrad för att skapa rätt balans mellan syrahalt, sockerhalt och aromer.

Druvmusten klarnas genom flotation, vilket gör det möjligt att kontinuerligt klarna och stabilisera stora mängder must, eftersom ett av de främsta målen för mustens slutliga kvalitet är minskat innehåll av fasta ämnen och fenolföreningar. Utvalda jästsporer tillsätts den färska musten innan alkoholjäsningen inleds. Jäsningsaktivatorer används för att aktivera och reglera alkoholjäsningen och efterjäsningen.

Genom att använda enzymer under avtappning och pressning kan pigment och tanniner snabbt extraheras hos röda viner, medan extraktionen av aromer förbättras för aromatiska druvsorter.

När enzymer tillsätts blandningen av mäsk och must av druvsorterna fetească neagră eller cabernet sauvignon bryts pektin- och cellulosaföreningarna i cellväggarna ned, vilket förbättrar extraktionen av pigment.

När enzymer tillsätts blandningen av mäsk och must av druvsorterna muscat ottonel, busuioacă de bohotin och traminer roz bryts pektin- och cellulosaföreningarna i cellväggarna ned, vilket förbättrar extraktionen av aromatiska ämnen. Vissa enzymer används även för att frigöra aromatiska ämnen för viner som framställts av övermogna druvor eller druvor som angripits av mögel.

Avsnitt 1.8 i det sammanfattande dokumentet och kapitel II i produktspecifikationen ändras.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Iaşi

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Analytiska och organoleptiska egenskaper – vita viner/roséviner

De vita vinerna är halmgula eller intensivt gula, gula med gröna toner, ljusgula eller citrongula. Rosévinerna har toner från rosa till lökskalsfärg. De har intensiva aromer av grön citrus och fläderblomma, rosenblad, basilikaörtblommor, grapefrukt och utsökta aromer av ängsblommor. Om de lagras något tillkommer även inslag av nyslaget hö och honung.

Smakmässigt är de vita vinerna fylliga. Vid lagring blir smaken något eterliknande, med aromer av gröna äpplen, grapefrukt, persika, honung och nyslaget gräs. De är mycket friska när de är unga, med blommig karaktär och ibland måttlig syra, fruktiga, med en behaglig eftersmak av mineraler samt citrus och inslag av gräs som gör dem livliga.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 15,00 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 25 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 250 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

15,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

25

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

250

Analytiska och organoleptiska egenskaper – röda viner

De röda vinerna är rödbruna, intensivt purpurröda, mörk- till ljusröda eller rubinröda, med en säregen doft av sura bigarråer och surkörsbär. De har verkligt blommiga inslag av orökta torkade plommon, aromer av mogna skogsbär (röda vinbär, tranbär, björnbär och blåbär), med en utsökt vaniljsmak vid lagring och en blommig bouquet som för tankarna till färsk frukt och druvor när de börjar mogna (veraison).

Smaken är sammetslen, utan överdriven strävhet, balanserad, jämn, långvarig och örtig, med sträva tanniner som är balanserade över tid.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 15,00 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 25 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

15,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

25

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Oenologiska metoder

Odlingsmetod

Grön skörd – minskning av antalet druvklasar under veraison (då druvorna börjar mogna), när den potentiella avkastningen överstiger de högsta tillåtna gränserna enligt specifikationerna,

Bevattning tillåts endast under år av torka och efter anmälan till ONVPV (det nationella vinkontoret), när vattenhalten i jorden sjunker till 50 % av det aktiva fuktighetsintervallet vid ett djup på 100 cm, och då enligt rimliga bevattningsstandarder (400–600 m3/hektar).

b.   Högsta avkastning

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, chardonnay, traminer roz och golia:
  9 000 kilo druvor per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, chardonnay, traminer roz och golia:

9 000 kilo druvor per hektar.

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna cabernet sauvignon, pinot noir och fetească neagră:
  9 000 kilo druvor per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna cabernet sauvignon, pinot noir och fetească neagră:

9 000 kilo druvor per hektar.

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna tămâioasă românească, busuioacă de bohotin och arcaş:
  10 000 kg druvor per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna tămâioasă românească, busuioacă de bohotin och arcaş:

10 000 kg druvor per hektar.

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna merlot, riesling italian och fetească albă:
  11 000 kg druvor per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna merlot, riesling italian och fetească albă:

11 000 kg druvor per hektar.

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna riesling de rhin och şarba:
  12 000 kg druvor per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna riesling de rhin och şarba:

12 000 kg druvor per hektar.

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, chardonnay och traminer roz:
  60 hektoliter per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, chardonnay och traminer roz:

60 hektoliter per hektar.

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna fetească regală, aligoté och băbească neagră:
  13 000 kilo druvor per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna fetească regală, aligoté och băbească neagră:

13 000 kilo druvor per hektar.

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna golia, cabernet sauvignon, pinot noir och fetească neagră:
  60 hektoliter per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna golia, cabernet sauvignon, pinot noir och fetească neagră:

60 hektoliter per hektar.

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna tămâioasă românească och busuioacă de bohotin:
  68 hektoliter per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna tămâioasă românească och busuioacă de bohotin:

68 hektoliter per hektar.

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna merlot, arcaș, riesling italian och fetească albă:
  72 hektoliter per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna merlot, arcaș, riesling italian och fetească albă:

72 hektoliter per hektar.

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna riesling de rhin och şarba:
  82 hektoliter per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna riesling de rhin och şarba:

82 hektoliter per hektar.

| — | När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna fetească regală, aligoté och băbească neagră:
  85 hektoliter per hektar. |
| --- | --- |

—

När druvorna är fullständigt mogna vid skördetillfället, druvsorterna fetească regală, aligoté och băbească neagră:

85 hektoliter per hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Iași-länet:

Den underordnade ursprungsbeteckningen COPOU

| — | Staden Iași, Copou-distriktet. |
| --- | --- |

—

Staden Iași, Copou-distriktet.

| — | Kommunen Aroneanu, byarna Aroneanu, Șorogari, Aldei och Dorobanț. |
| --- | --- |

—

Kommunen Aroneanu, byarna Aroneanu, Șorogari, Aldei och Dorobanț.

| — | Kommunen Rediu, byarna Rediu, Breazu, Tăutești och Horlești. |
| --- | --- |

—

Kommunen Rediu, byarna Rediu, Breazu, Tăutești och Horlești.

| — | Kommunen Movileni, byarna Movileni, Potângeni och Iepureni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Movileni, byarna Movileni, Potângeni och Iepureni.

Den underordnade ursprungsbeteckningen BUCIUM

| — | Staden Iași, Bucium-distriktet. |
| --- | --- |

—

Staden Iași, Bucium-distriktet.

| — | Kommunen Tomești, byarna Tomești, Goruni, Chicerea och Vlădiceni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Tomești, byarna Tomești, Goruni, Chicerea och Vlădiceni.

| — | Kommunen Bârnova, byarna Pietrăria, Cercu, Vișan och Pǎun. |
| --- | --- |

—

Kommunen Bârnova, byarna Pietrăria, Cercu, Vișan och Pǎun.

| — | Kommunen Ciurea, byarna Ciurea och Hlincea. |
| --- | --- |

—

Kommunen Ciurea, byarna Ciurea och Hlincea.

Den underordnade ursprungsbeteckningen URICANI

| — | Kommunen Miroslava, byarna Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni och Cornești. |
| --- | --- |

—

Kommunen Miroslava, byarna Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni och Cornești.

| — | Kommunen Horlești, byarna Horlești och Bogdănești. |
| --- | --- |

—

Kommunen Horlești, byarna Horlești och Bogdănești.

| — | Kommunen Valea Lupului, byn Valea Lupului. |
| --- | --- |

—

Kommunen Valea Lupului, byn Valea Lupului.

| — | Kommunen Leţcani, byn Leţcani. |
| --- | --- |

—

Kommunen Leţcani, byn Leţcani.

| — | Kommunen Dumești, byn Dumești. |
| --- | --- |

—

Kommunen Dumești, byn Dumești.

| — | Staden Podu Iloaiei. |
| --- | --- |

—

Staden Podu Iloaiei.

Den underordnade ursprungsbeteckningen PROBOTA

| — | Kommunen Probota, byarna Probota och Perieni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Probota, byarna Probota och Perieni.

| — | Kommunen Ţigănaşi, byarna Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării och Mihail Kogălniceanu. |
| --- | --- |

—

Kommunen Ţigănaşi, byarna Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării och Mihail Kogălniceanu.

| — | Kommunen Bivolari, byarna Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti och Tabăra. |
| --- | --- |

—

Kommunen Bivolari, byarna Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti och Tabăra.

| — | Kommunen Andrieşeni, byarna Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele och Spineni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Andrieşeni, byarna Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele och Spineni.

| — | Kommunen Trifeşti, byn Trifeşti. |
| --- | --- |

—

Kommunen Trifeşti, byn Trifeşti.

| — | Kommunen Roşcani, byarna Roşcani och Rădeni. |
| --- | --- |

—

Kommunen Roşcani, byarna Roşcani och Rădeni.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc, troyen blanc

Arcaş N

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus, tămâioasă violetă

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă, serecsia

Cabernet sauvignon N – petit vidure, bourdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc chardonnay

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leányka, leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră, coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană, galbenă de ardeal

Golia B

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Pinot gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio, ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter, klăvner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling, white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling, welschriesling

Sauvignon B – green sauvignon

Traminer rose Rs – rosetraminer, savagnin rose, gewürztraminer

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube, tamianka

Şarba B

8.   Beskrivning av samband

Samband med det geografiska området

Detaljerade uppgifter om det geografiska området

Vinodlingarna är belägna i den nordöstra delen av den moldaviska platån, i området mellan den moldaviska slättens kullar och den centrala moldaviska platån, som avgränsas av Iași-åsen. Klimatet är tempererat kontinentalt med extrema influenser på grund av läget i gränszonen mellan den moldaviska platåns milda kontinentala klimat och den moldaviska slättens extrema kontinentala klimat.

Området består av vinodlingar i de kuperade områdena i Moldavien (sydöst) och på åsen mellan den södra delen av den moldaviska platån (Repedea-berget) mot Prut (Tomeşti – Bohotin-området). Det finns flera vinodlingscentrum i området, till exempel Copou-Şorogari, Galata, Uricani, Bucium, Comarna och Tomeşti. I nord–nordöstlig riktning, omkring 40 kilometer från staden Iasi, finns två ytterligare vinodlingscentrum med gynnsamma förhållanden för odling av kvalitetsdruvsorter som probota och plugari.

I vinodlingarna erhålls den bästa avkastningen på de soliga platåer och i de avrinningsområden som bifloderna har skurit ut, som trots sitt nordliga läge skyddas av luftmassor från nord eller nordöst och fönvindarna från de sydliga och västliga luftmassor som sänker sig ned från högplatån till Bahlui- och Prutkorridorerna.

Det finns även vinodlingar i de dalbottnar som skurits ut i ett område mellan Iași-åsen och den norra och nordöstra kanten av den centrala moldaviska platån. Stora vinodlingsområden fortsätter även längs de kuperade sekundära vattendelare som avgränsar avrinningsområdena.

Produktuppgifter

De vita vinerna varierar i färgen, från halmgula till gula med gröna toner, har intensiva aromer av citrus och grapefrukt och är ibland något blommiga med inslag av honung vid lagring. Smakmässigt är de fylliga, säreget friska när de är unga, med måttlig syra, fruktiga och ibland med inslag av mineral som gör dem livliga. Måttlig lagring bevarar druvsortens friskhet.

De röda vinerna har en säregen doft av sura bigarråer och surkörsbär, orökta torkade plommon och en utsökt vaniljsmak vid lagring. De har en dominerande rubinröd färg med ljusröda inslag, en sammetslen smak, är något sträva, jämna med välbalanserade sträva tanniner, fylliga och runda och med säregna aromer av mogna skogsbär (vinbär, björnbär och blåbär).

Mänskliga faktorer

Vinodlingsteknikerna omfattar gröna metoder för att säkerställa vinernas kvalitet (enkel eller dubbel guyotbeskärning eller enkel cordonbeskärning, uppbindnings- och beskärningsmetoder som ger halvhöga vinrankor och avlägsnande av skott från stammen). De gröna metoderna skapar en balans mellan lövverket och fruktmängden för att möjliggöra en hög sockerhalt och upprätthålla hög syra (med mindre löv på vinrankorna minskas förbränningen av syra på grund av värme och ljus).

Den optimala skördetidpunkten fastställs efter druvsort och druvornas mognadsgrad för att skapa rätt balans mellan syrahalt, sockerhalt och aromer.

Druvmusten klarnas genom flotation, vilket gör det möjligt att kontinuerligt klarna och stabilisera stora mängder must, eftersom ett av de främsta målen för mustens slutliga kvalitet är minskat innehåll av fasta ämnen och fenolföreningar.

Utvalda jästsporer tillsätts den färska musten innan alkoholjäsningen inleds. Jäsningsaktivatorer används för att aktivera och reglera alkoholjäsningen och efterjäsningen.

Genom att använda olika enzymer kan pigment och tanniner snabbt extraheras hos röda viner, medan extraktionen av aromer förbättras för aromatiska druvsorter, som bevaras hos de färdiga vinerna.

När enzymer tillsätts blandningen av mäsk och must av druvsorterna fetească neagră eller cabernet sauvignon bryts pektin- och cellulosaföreningarna i cellväggarna ned, vilket förbättrar extraktionen av pigment.

När enzymer tillsätts blandningen av mäsk och must av muscat ottonel, busuioacă de bohotin och traminer roz bryts pektin- och cellulosaföreningarna i cellväggarna ned, vilket förbättrar extraktionen av aromatiska ämnen Enzymer används även för att frigöra aromatiska ämnen för viner som framställts av övermogna eller mögliga druvor.

Samband med det geografiska området – avgörande faktorer

I vinodlingarna erhålls den bästa avkastningen på de soliga platåer och i de avrinningsområden som bifloderna har skurit ut, som trots sitt nordliga läge skyddas av luftmassor från nord eller nordöst och fönvindarna från de sydliga och västliga luftmassor som sänker sig ned från högplatån till Bahlui- och Prutkorridorerna.

Det finns även vinodlingar i de dalbottnar som skurits ut i ett område mellan Iași-åsen och den norra och nordöstra kanten av den centrala moldaviska platån. Stora vinodlingsområden fortsätter även längs de kuperade sekundära vattendelare som avgränsar avrinningsområdena.

Bortom Buciums kullar ger Pietrărie och Tomești fina viner, bland annat från druvsorterna aligote, fetească albă och muscat ottonel. De huvudsakligen inhemska druvsorterna, såsom fetească albă, fetească regală och fetească neagră, och sorterna aligoté, muscat ottonel och merlot, ger de viner som framställs inom den skyddade ursprungsbeteckningen ”Iași” ett säreget inslag. Den friskhet som dessa druvsorter tillför är en särskild egenskap som beror på vinodlingarnas läge norr om den 45:e breddgraden, där sommarhettan inte når tillräckliga temperaturer för att påverka de primära smakerna.

Vinodlingarna i centrala Probota har ett varmare klimat och mer solljus på grund av topografin, som är mycket fragmenterad av vattendrag som Frasin, Perieni och Plopu, längs vars sluttningar det finns andra vinodlingar, och höjdskillnaderna mellan Prut-Jijias flodbäddar och nivån på de omgivande bergstopparna (ett sydligare läge som öppnar sig brett mot Prut-Jijia-korridorerna).

Områdets jordmån består av kambisk svartjord, grå jord, regosoler och jord som har bearbetats av människan. Den kambiska svartjorden dominerar och ger vinerna en hög syrahalt.

Klimatmässigt har området stora skillnader mellan årstiderna, med stränga och relativt torra vintrar, varma, solstekta och ofta torra sommar, vårar med måttliga temperaturer och måttlig nederbörd och milda och huvudsakligen klara höstar. I kombination med dessa faktorer gynnar den höga totala solstrålningen, som varierar i exponering beroende på sluttningarnas läge, den övergripande termiska balansen under odlingssäsongen och druvornas mognadsförhållanden under perioderna V och VI framställningen av kvalitetsviner som bevarar sin typiska friskhet och har en måttlig till hög syrahalt, med blommiga inslag och balanserade tanniner.

9.   Väsentliga ytterligare villkor

Villkor för saluföring

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning.

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning.

Beskrivning av villkoret:

Märkningen måste ange typen av vin, efter sockerhalt: torrt, halvtorrt, halvsött eller sött.

Om märkningen anger en individuell vinodling eller i förekommande fall en underordnad ursprungsbeteckning (COPOU, BUCIUM, URICANI, PROBOTA) måste vinerna uteslutande komma från den angivna källan.

Producenterna kan välja att lägga till följande beteckningar för viner som kommer från en enda vingård (single vineyard) till den skyddade ursprungsbeteckningen ”Iași”: ARONEANU, REDIU, ŞOROGARI, TOMEŞTI, GORUNI, VLĂDICENI, PIETRĂRIA, VIŞAN, DEALUL DOAMNEI, DOI PERI, MIROSLAVA, URIC, VOROVEŞTI, BALCIU, BRĂTULENI, CORNEŞTI, HORLEŞTI, BOGDĂNEŞTI, COASTA MORII.

Länk till produktspecifikationen

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_iasi_modificat_cf_cererii_1326_1335_2014_pentru_notificarea_com_07.01.2020_no_track_changes.pdf

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---