# Eiropas Savienības C 108/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 108 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 26. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 108

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 26. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2019.–2020. GADA SESIJA2019. gada 25.–28. marta sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 438, 18.12.2020 .

  2019. gada 26. marta pieņemtie teksti par 2017. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 249, 27.9.2019 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2019.–2020. GADA SESIJA2019. gada 25.–28. marta sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 438, 18.12.2020 .

  2019. gada 26. marta pieņemtie teksti par 2017. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 249, 27.9.2019 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 438, 18.12.2020 .

2019. gada 26. marta pieņemtie teksti par 2017. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 249, 27.9.2019 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 26. marta |
| 2021/C 108/01 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta rezolūcija par afrikāņu izcelsmes cilvēku pamattiesībām Eiropā (2018/2899(RSP)) | 2 |
| 2021/C 108/02 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta rezolūcija par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (2018/2121(INI)) | 8 |
| | Trešdiena, 2019. gada 27. marta |
| 2021/C 108/03 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 (MON-87751-7), sastāv vai ir ražoti no tām (D060916/01 – 2019/2603(RSP)) | 63 |
| 2021/C 108/04 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × NK603 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6), sastāv vai ir ražoti no tās (D060917/01 – 2019/2604(RSP)) | 69 |
| 2021/C 108/05 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 daļēji piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP)(DEZA a.s.) (D060865/01 – 2019/2605(RSP)) | 75 |
| 2021/C 108/06 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (Grupa Azoty Zakłady Azotowe Kędzierzyn S.A.) (D060866/01 – 2019/2606(RSP)) | 80 |
| 2021/C 108/07 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot hroma trioksīdu (Lanxess Deutschland GmbH un citi) (D060095/03 – 2019/2654(RSP)) | 85 |
| 2021/C 108/08 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par situāciju pēc Arābu pavasara: Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona turpmākā attīstība (2018/2160(INI)) | 90 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 28. marta |
| 2021/C 108/09 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par ārkārtas stāvokli Venecuēlā (2019/2628(RSP)) | 103 |
| 2021/C 108/10 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par stāvokli tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā Eiropas Savienībā (ES), jo īpaši Maltā un Slovākijā (2018/2965(RSP)) | 107 |
| 2021/C 108/11 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par jaunākajām norisēm saistībā ar dīzeļdzinēju emisiju skandālu jeb dīzeļgeitu (2019/2670(RSP)) | 120 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 26. marta |
| 2021/C 108/12 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz sarunām par ES un Uzbekistānas jauno visaptverošo nolīgumu (2018/2236(INI)) | 126 |
| 2021/C 108/13 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par institucionālās sistēmas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju (2018/2262(INI)) | 133 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 28. marta |
| 2021/C 108/14 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta ieteikums Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu Padomei, kas iesniegts ar Komisijas atbalstu, par Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (2018/2237(INI)) | 141 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 26. marta

2021/C 108/01

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta rezolūcija par afrikāņu izcelsmes cilvēku pamattiesībām Eiropā (2018/2899(RSP))

2

2021/C 108/02

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta rezolūcija par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (2018/2121(INI))

8

Trešdiena, 2019. gada 27. marta

2021/C 108/03

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 (MON-87751-7), sastāv vai ir ražoti no tām (D060916/01 – 2019/2603(RSP))

63

2021/C 108/04

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × NK603 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6), sastāv vai ir ražoti no tās (D060917/01 – 2019/2604(RSP))

69

2021/C 108/05

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 daļēji piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP)(DEZA a.s.) (D060865/01 – 2019/2605(RSP))

DEZA a.s.

75

2021/C 108/06

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (Grupa Azoty Zakłady Azotowe Kędzierzyn S.A.) (D060866/01 – 2019/2606(RSP))

Azoty Zakłady Azotowe Kędzierzyn S.A.

80

2021/C 108/07

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot hroma trioksīdu (Lanxess Deutschland GmbH un citi) (D060095/03 – 2019/2654(RSP))

Lanxess Deutschland GmbH

85

2021/C 108/08

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par situāciju pēc Arābu pavasara: Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona turpmākā attīstība (2018/2160(INI))

90

Ceturtdiena, 2019. gada 28. marta

2021/C 108/09

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par ārkārtas stāvokli Venecuēlā (2019/2628(RSP))

103

2021/C 108/10

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par stāvokli tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā Eiropas Savienībā (ES), jo īpaši Maltā un Slovākijā (2018/2965(RSP))

107

2021/C 108/11

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par jaunākajām norisēm saistībā ar dīzeļdzinēju emisiju skandālu jeb dīzeļgeitu (2019/2670(RSP))

120

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 26. marta

2021/C 108/12

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz sarunām par ES un Uzbekistānas jauno visaptverošo nolīgumu (2018/2236(INI))

126

2021/C 108/13

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par institucionālās sistēmas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju (2018/2262(INI))

133

Ceturtdiena, 2019. gada 28. marta

2021/C 108/14

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta ieteikums Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu Padomei, kas iesniegts ar Komisijas atbalstu, par Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (2018/2237(INI))

141

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 26. marta |
| 2021/C 108/15 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Jørn Dohrmann imunitāti (2018/2277(IMM)) | 150 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 26. marta

2021/C 108/15

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Jørn Dohrmann imunitāti (2018/2277(IMM))

Jørn Dohrmann

150

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 26. marta |
| 2021/C 108/16 | P8_TA(2019)0222Pārstāvības prasības patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un Direktīvas 2009/22/EK atcelšanu (COM(2018)0184 – C8-0149/2018 – 2018/0089(COD))P8_TC1-COD(2018)0089Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) .../... par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un Direktīvas 2009/22/EK atcelšanu(Dokuments attiecas uz EEZ) | 152 |
| 2021/C 108/17 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam, ar ko izveido apvienību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (09547/2018 – C8-0021/2019 – 2018/0080(NLE)) | 179 |
| 2021/C 108/18 | P8_TA(2019)0225Sezonālās laika maiņas pārtraukšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārtrauc sezonālo laika maiņu un atceļ Direktīvu 2000/84/EK (COM(2018)0639 – C8-0408/2018 – 2018/0332(COD))P8_TC1-COD(2018)0332Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko pārtrauc sezonālo laika maiņu un atceļ Direktīvu 2000/84/EK(Dokuments attiecas uz EEZ) | 180 |
| 2021/C 108/19 | P8_TA(2019)0226Kopīgi noteikumi attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0864 – C8-0495/2016 – 2016/0380(COD))P8_TC1-COD(2016)0380Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (pārstrādāta redakcija) | 187 |
| 2021/C 108/20 | P8_TA(2019)0227Elektroenerģijas iekšējais tirgus ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0861 – C8-0492/2016 – 2016/0379(COD))P8_TC1-COD(2016)0379Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija) | 190 |
| 2021/C 108/21 | P8_TA(2019)0228Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0863 – C8-0494/2016 – 2016/0378(COD))P8_TC1-COD(2016)0378Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (pārstrādāta redakcija) | 193 |
| 2021/C 108/22 | P8_TA(2019)0229Riskgatavība elektroenerģijas sektorā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par riskgatavību elektroenerģijas sektorā un ar ko atceļ Direktīvu 2005/89/EK (COM(2016)0862 – C8-0493/2016 – 2016/0377(COD))P8_TC1-COD(2016)0377Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par riskgatavību elektroenerģijas sektorā un ar ko atceļ Direktīvu 2005/89/EK | 195 |
| 2021/C 108/23 | P8_TA(2019)0230Riepu marķēšana attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem un Regulas (EK) Nr. 1222/2009 atcelšanu (COM(2018)0296 – C8-0190/2018 – 2018/0148(COD))P8_TC1-COD(2018)0148Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem un Regulas (EK) Nr. 1222/2009 atcelšanu(Dokuments attiecas uz EEZ) | 196 |
| 2021/C 108/24 | P8_TA(2019)0231Autortiesības digitālajā vienotajā tirgū ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD))P8_TC1-COD(2016)0280Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK | 231 |
| 2021/C 108/25 | P8_TA(2019)0232Digitālā satura piegādes un digitālo pakalpojumu sniegšanas līgumi ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažiem digitālā satura piegādes līgumu aspektiem (COM(2015)0634 – C8-0394/2015 – 2015/0287(COD))P8_TC1-COD(2015)0287Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem | 234 |
| 2021/C 108/26 | P8_TA(2019)0233Preču pārdošanas līgumi ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažiem preču pārdošanas līgumu aspektiem, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/22/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK (COM(2017)0637 – C8-0379/2017 – 2015/0288(COD))P8_TC1-COD(2015)0288Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par atsevišķiem preču pārdošanas līgumu aspektiem, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK un atceļ Direktīvu 1999/44/EK | 236 |
| 2021/C 108/27 | P8_TA(2019)0234Zveja Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (COM(2018)0143 – C8-0123/2018 – 2018/0069(COD))P8_TC1-COD(2018)0069Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā | 238 |
| 2021/C 108/28 | P8_TA(2019)0235Ziņošanas pienākumu pielāgošana vides politikas jomā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ziņošanas pienākumu pielāgošanu vides politikas jomā un ar ko tāpēc groza Direktīvu 86/278/EEK, Direktīvu 2002/49/EK, Direktīvu 2004/35/EK, Direktīvu 2007/2/EK, Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 2010/63/ES, Regulu (EK) Nr. 166/2006 un Regulu (ES) Nr. 995/2010, kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD))P8_TC1-COD(2018)0205Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ziņošanas pienākumu pielāgošanu ar vidi saistītu tiesību aktu jomā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 166/2006 un (ES) Nr. 995/2010, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK, 2004/35/EK, 2007/2/EK, 2009/147/EK un 2010/63/ES, Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 un (EK) Nr. 2173/2005 un Padomes Direktīvu 86/278/EEK | 241 |
| 2021/C 108/29 | P8_TA(2019)0236Īpašie noteikumi par maksimālajiem garumiem kabīnēm ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Padomes Direktīvu 96/53/EK groza attiecībā uz termiņu īpašo noteikumu par maksimālajiem garumiem īstenošanai tādu kabīņu gadījumā, kas uzlabo aerodinamikas rādītājus, energoefektivitāti un drošības rādītājus (COM(2018)0275 – C8-0195/2018 – 2018/0130(COD))P8_TC1-COD(2018)0130Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 96/53/EK attiecībā uz termiņu īpašo noteikumu par maksimālajiem garumiem īstenošanai tādām kabīnēm, kas uzlabo aerodinamikas rādītājus, energoefektivitāti un drošības rādītājus | 243 |
| 2021/C 108/30 | P8_TA(2019)0237Mazoglekļa un labvēlīgas oglekļa ietekmes etaloni ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz mazoglekļa un labvēlīgas oglekļa ietekmes etaloniem (COM(2018)0355 – C8-0209/2018 – 2018/0180(COD))P8_TC1-COD(2018)0180Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem | 245 |
| 2021/C 108/31 | P8_TA(2019)0238Īpaši noteikumi attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD))P8_TC1-COD(2018)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem | 247 |
| | Trešdiena, 2019. gada 27. marta |
| 2021/C 108/32 | P8_TA(2019)0295Resursi īpašajam piešķīrumam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz resursiem īpašajam piešķīrumam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (COM(2019)0055 – C8-0041/2019 – 2019/0027(COD))P8_TC1-COD(2019)0027Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko attiecībā uz resursiem īpašajam piešķīrumam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013 | 309 |
| 2021/C 108/33 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu (pārstrādāta redakcija) (COM(2018)0346 – C8-0381/2018 – 2018/0176(CNS)) | 310 |
| 2021/C 108/34 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam Nr. 940/2014/ES, ar ko attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus (COM(2018)0825 – C8-0034/2019 – 2018/0417(CNS)) | 311 |
| 2021/C 108/35 | P8_TA(2019)0298Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta izveide ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (COM(2018)0460 – C8-0275/2018 – 2018/0243(COD))P8_TC1-COD(2018)0243Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu | 312 |
| 2021/C 108/36 | P8_TA(2019)0299Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA III) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (COM(2018)0465 – C8-0274/2018 – 2018/0247(COD))P8_TC1-COD(2018)0247Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) | 409 |
| 2021/C 108/37 | P8_TA(2019)0300Centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīms ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365 (COM(2016)0856 – C8-0484/2016 – 2016/0365(COD))P8_TC1-COD(2016)0365Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365(Dokuments attiecas uz EEZ) | 442 |
| 2021/C 108/38 | P8_TA(2019)0301Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji (EKFPS) uzņēmumiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (EKFPS) uzņēmumiem (COM(2018)0113 – C8-0103/2018 – 2018/0048(COD)P8_TC1-COD(2018)0048Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (EKFPS) uzņēmumiem(Dokuments attiecas uz EEZ) | 534 |
| 2021/C 108/39 | P8_TA(2019)0302Finanšu instrumentu tirgi: kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (COM(2018)0099 – C8-0102/2018 – 2018/0047(COD))P8_TC1-COD(2018)0047Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem(Dokuments attiecas uz EEZ) | 563 |
| 2021/C 108/40 | P8_TA(2019)0303Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (COM(2018)0372 – C8-0227/2018 – 2018/0197(COD))P8_TC1-COD(2018)0197Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu | 566 |
| 2021/C 108/41 | P8_TA(2019)0304Emisiju standarti jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju mazas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 715/2007 (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0676 – C8-0395/2017 – 2017/0293(COD))P8_TC1-COD(2017)0293Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (pārstrādāta redakcija) | 599 |
| 2021/C 108/42 | P8_TA(2019)0305Konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD))P8_TC1-COD(2018)0172Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par konkrētu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu | 602 |
| 2021/C 108/43 | P8_TA(2019)0306ES mēslošanas līdzekļi ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus mēslošanas līdzekļus darīt pieejamus tirgū, un groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD))P8_TC1-COD(2016)0084Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 | 604 |
| 2021/C 108/44 | P8_TA(2019)0307Darba ņēmēju aizsardzība pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (COM(2018)0171 – C8-0130/2018 – 2018/0081(COD))P8_TC1-COD(2018)0081Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā | 606 |
| 2021/C 108/45 | P8_TA(2019)0308Vienoti noteikumi attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/106/EEK par kopīgu noteikumu ieviešanu dažiem kombinētā kravas transporta veidiem starp dalībvalstīm (COM(2017)0648 – C8-0391/2017 – 2017/0290(COD))P8_TC1-COD(2017)0290Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 92/106/EEK par kopīgu noteikumu ieviešanu dažiem kombinētā kravas transporta veidiem starp dalībvalstīm(Dokuments attiecas uz EEZ) | 608 |
| 2021/C 108/46 | P8_TA(2019)0309Ienākuma nodokļa informācijas atklāšana, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD))P8_TC1-COD(2016)0107Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) .../..., ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles(Dokuments attiecas uz EEZ) | 623 |
| 2021/C 108/47 | P8_TA(2019)0310Kopīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumi attiecībā uz tiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD))P8_TC1-COD(2018)0196Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu [Gr. 1] | 638 |
| 2021/C 108/48 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par Komisijas 2018. gada 14. decembra deleģēto regulu, ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (C(2018)08466 – 2018/2996(DEA)) | 875 |
| 2021/C 108/49 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par Komisijas 2018. gada 14. decembra deleģēto regulu, ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām (C(2018)08465 – 2018/2994(DEA)) | 876 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 28. marta |
| 2021/C 108/50 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (Kosova) (COM(2016)0277 – C8-0177/2016 – 2016/0139(COD)) | 877 |
| 2021/C 108/51 | P8_TA(2019)0320Dzeramā ūdens kvalitāte ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD))P8_TC1-COD(2017)0332Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)(Dokuments attiecas uz EEZ) | 878 |
| 2021/C 108/52 | P8_TA(2019)0321Pārstrukturēšanas, maksātnespējas un saistību dzēšanas procedūru efektivitātes palielināšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, otro iespēju un pārstrukturēšanas, maksātnespējas un saistību dzēšanas procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem un ar ko groza Direktīvu 2012/30/ES (COM(2016)0723 – C8-0475/2016 – 2016/0359(COD))P8_TC1-COD(2016)0359Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, parādsaistību dzēšanu un diskvalifikāciju un ar pārstrukturēšanu, maksātnespēju un parādsaistību dzēšanu saistīto procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 (Direktīva par pārstrukturēšanu un maksātnespēju) | 930 |
| 2021/C 108/53 | P8_TA(2019)0322Noteikumi par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām tiešsaistes televīzijas un radio programmu apraidēm ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām (COM(2016)0594 – C8-0384/2016 – 2016/0284(COD))P8_TC1-COD(2016)0284Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko paredz noteikumus par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām, un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/83/EEK | 932 |
| 2021/C 108/54 | P8_TA(2019)0323Programmas Radošā Eiropa (2021–2027) izveide ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (COM(2018)0366 – C8-0237/2018 – 2018/0190(COD))P8_TC1-COD(2018)0190Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013(Dokuments attiecas uz EEZ) | 934 |
| 2021/C 108/55 | P8_TA(2019)0324Savienības programma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (COM(2018)0367 – C8-0233/2018 – 2018/0191(COD))P8_TC1-COD(2018)0191Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus
  Erasmus+ un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 [Gr. 1 Šis grozījums attiecas uz visu tekstu.](Dokuments attiecas uz EEZ) | 965 |
| 2021/C 108/56 | P8_TA(2019)0325Regulējuma izveide ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par regulējumu izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai (COM(2018)0353 – C8-0207/2018 – 2018/0178(COD))P8_TC1-COD(2018)0178Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai(Dokuments attiecas uz EEZ) | 1005 |
| 2021/C 108/57 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2020. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2019/2003(BUD)) | 1032 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 26. marta

2021/C 108/16

P8_TA(2019)0222Pārstāvības prasības patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un Direktīvas 2009/22/EK atcelšanu (COM(2018)0184 – C8-0149/2018 – 2018/0089(COD))P8_TC1-COD(2018)0089Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) .../... par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un Direktīvas 2009/22/EK atcelšanu(Dokuments attiecas uz EEZ)

152

2021/C 108/17

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam, ar ko izveido apvienību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (09547/2018 – C8-0021/2019 – 2018/0080(NLE))

179

2021/C 108/18

P8_TA(2019)0225Sezonālās laika maiņas pārtraukšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārtrauc sezonālo laika maiņu un atceļ Direktīvu 2000/84/EK (COM(2018)0639 – C8-0408/2018 – 2018/0332(COD))P8_TC1-COD(2018)0332Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko pārtrauc sezonālo laika maiņu un atceļ Direktīvu 2000/84/EK(Dokuments attiecas uz EEZ)

180

2021/C 108/19

P8_TA(2019)0226Kopīgi noteikumi attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0864 – C8-0495/2016 – 2016/0380(COD))P8_TC1-COD(2016)0380Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (pārstrādāta redakcija)

187

2021/C 108/20

P8_TA(2019)0227Elektroenerģijas iekšējais tirgus ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0861 – C8-0492/2016 – 2016/0379(COD))P8_TC1-COD(2016)0379Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija)

190

2021/C 108/21

P8_TA(2019)0228Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0863 – C8-0494/2016 – 2016/0378(COD))P8_TC1-COD(2016)0378Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (pārstrādāta redakcija)

193

2021/C 108/22

P8_TA(2019)0229Riskgatavība elektroenerģijas sektorā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par riskgatavību elektroenerģijas sektorā un ar ko atceļ Direktīvu 2005/89/EK (COM(2016)0862 – C8-0493/2016 – 2016/0377(COD))P8_TC1-COD(2016)0377Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par riskgatavību elektroenerģijas sektorā un ar ko atceļ Direktīvu 2005/89/EK

195

2021/C 108/23

P8_TA(2019)0230Riepu marķēšana attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem un Regulas (EK) Nr. 1222/2009 atcelšanu (COM(2018)0296 – C8-0190/2018 – 2018/0148(COD))P8_TC1-COD(2018)0148Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem un Regulas (EK) Nr. 1222/2009 atcelšanu(Dokuments attiecas uz EEZ)

196

2021/C 108/24

P8_TA(2019)0231Autortiesības digitālajā vienotajā tirgū ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD))P8_TC1-COD(2016)0280Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK

231

2021/C 108/25

P8_TA(2019)0232Digitālā satura piegādes un digitālo pakalpojumu sniegšanas līgumi ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažiem digitālā satura piegādes līgumu aspektiem (COM(2015)0634 – C8-0394/2015 – 2015/0287(COD))P8_TC1-COD(2015)0287Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem

234

2021/C 108/26

P8_TA(2019)0233Preču pārdošanas līgumi ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažiem preču pārdošanas līgumu aspektiem, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/22/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK (COM(2017)0637 – C8-0379/2017 – 2015/0288(COD))P8_TC1-COD(2015)0288Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par atsevišķiem preču pārdošanas līgumu aspektiem, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK un atceļ Direktīvu 1999/44/EK

236

2021/C 108/27

P8_TA(2019)0234Zveja Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (COM(2018)0143 – C8-0123/2018 – 2018/0069(COD))P8_TC1-COD(2018)0069Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā

GFCM

GFCM

GFCM

238

2021/C 108/28

P8_TA(2019)0235Ziņošanas pienākumu pielāgošana vides politikas jomā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ziņošanas pienākumu pielāgošanu vides politikas jomā un ar ko tāpēc groza Direktīvu 86/278/EEK, Direktīvu 2002/49/EK, Direktīvu 2004/35/EK, Direktīvu 2007/2/EK, Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 2010/63/ES, Regulu (EK) Nr. 166/2006 un Regulu (ES) Nr. 995/2010, kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD))P8_TC1-COD(2018)0205Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ziņošanas pienākumu pielāgošanu ar vidi saistītu tiesību aktu jomā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 166/2006 un (ES) Nr. 995/2010, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK, 2004/35/EK, 2007/2/EK, 2009/147/EK un 2010/63/ES, Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 un (EK) Nr. 2173/2005 un Padomes Direktīvu 86/278/EEK

241

2021/C 108/29

P8_TA(2019)0236Īpašie noteikumi par maksimālajiem garumiem kabīnēm ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Padomes Direktīvu 96/53/EK groza attiecībā uz termiņu īpašo noteikumu par maksimālajiem garumiem īstenošanai tādu kabīņu gadījumā, kas uzlabo aerodinamikas rādītājus, energoefektivitāti un drošības rādītājus (COM(2018)0275 – C8-0195/2018 – 2018/0130(COD))P8_TC1-COD(2018)0130Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 96/53/EK attiecībā uz termiņu īpašo noteikumu par maksimālajiem garumiem īstenošanai tādām kabīnēm, kas uzlabo aerodinamikas rādītājus, energoefektivitāti un drošības rādītājus

243

2021/C 108/30

P8_TA(2019)0237Mazoglekļa un labvēlīgas oglekļa ietekmes etaloni ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz mazoglekļa un labvēlīgas oglekļa ietekmes etaloniem (COM(2018)0355 – C8-0209/2018 – 2018/0180(COD))P8_TC1-COD(2018)0180Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem

245

2021/C 108/31

P8_TA(2019)0238Īpaši noteikumi attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD))P8_TC1-COD(2018)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem

Interreg

Interreg

Interreg

247

Trešdiena, 2019. gada 27. marta

2021/C 108/32

P8_TA(2019)0295Resursi īpašajam piešķīrumam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz resursiem īpašajam piešķīrumam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (COM(2019)0055 – C8-0041/2019 – 2019/0027(COD))P8_TC1-COD(2019)0027Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko attiecībā uz resursiem īpašajam piešķīrumam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013

309

2021/C 108/33

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu (pārstrādāta redakcija) (COM(2018)0346 – C8-0381/2018 – 2018/0176(CNS))

310

2021/C 108/34

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam Nr. 940/2014/ES, ar ko attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus (COM(2018)0825 – C8-0034/2019 – 2018/0417(CNS))

311

2021/C 108/35

P8_TA(2019)0298Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta izveide ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (COM(2018)0460 – C8-0275/2018 – 2018/0243(COD))P8_TC1-COD(2018)0243Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu

312

2021/C 108/36

P8_TA(2019)0299Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA III) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (COM(2018)0465 – C8-0274/2018 – 2018/0247(COD))P8_TC1-COD(2018)0247Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III)

IPA

IPA

IPA

409

2021/C 108/37

P8_TA(2019)0300Centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīms ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365 (COM(2016)0856 – C8-0484/2016 – 2016/0365(COD))P8_TC1-COD(2016)0365Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365(Dokuments attiecas uz EEZ)

442

2021/C 108/38

P8_TA(2019)0301Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji (EKFPS) uzņēmumiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (EKFPS) uzņēmumiem (COM(2018)0113 – C8-0103/2018 – 2018/0048(COD)P8_TC1-COD(2018)0048Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (EKFPS) uzņēmumiem(Dokuments attiecas uz EEZ)

534

2021/C 108/39

P8_TA(2019)0302Finanšu instrumentu tirgi: kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (COM(2018)0099 – C8-0102/2018 – 2018/0047(COD))P8_TC1-COD(2018)0047Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem(Dokuments attiecas uz EEZ)

563

2021/C 108/40

P8_TA(2019)0303Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (COM(2018)0372 – C8-0227/2018 – 2018/0197(COD))P8_TC1-COD(2018)0197Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu

566

2021/C 108/41

P8_TA(2019)0304Emisiju standarti jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju mazas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 715/2007 (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0676 – C8-0395/2017 – 2017/0293(COD))P8_TC1-COD(2017)0293Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (pārstrādāta redakcija)

2

599

2021/C 108/42

P8_TA(2019)0305Konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD))P8_TC1-COD(2018)0172Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par konkrētu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu

602

2021/C 108/43

P8_TA(2019)0306ES mēslošanas līdzekļi ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus mēslošanas līdzekļus darīt pieejamus tirgū, un groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD))P8_TC1-COD(2016)0084Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003

CE

604

2021/C 108/44

P8_TA(2019)0307Darba ņēmēju aizsardzība pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (COM(2018)0171 – C8-0130/2018 – 2018/0081(COD))P8_TC1-COD(2018)0081Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā

606

2021/C 108/45

P8_TA(2019)0308Vienoti noteikumi attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/106/EEK par kopīgu noteikumu ieviešanu dažiem kombinētā kravas transporta veidiem starp dalībvalstīm (COM(2017)0648 – C8-0391/2017 – 2017/0290(COD))P8_TC1-COD(2017)0290Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 92/106/EEK par kopīgu noteikumu ieviešanu dažiem kombinētā kravas transporta veidiem starp dalībvalstīm(Dokuments attiecas uz EEZ)

608

2021/C 108/46

P8_TA(2019)0309Ienākuma nodokļa informācijas atklāšana, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD))P8_TC1-COD(2016)0107Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) .../..., ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles(Dokuments attiecas uz EEZ)

623

2021/C 108/47

P8_TA(2019)0310Kopīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumi attiecībā uz tiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD))P8_TC1-COD(2018)0196Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu [Gr. 1]

, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai

638

2021/C 108/48

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par Komisijas 2018. gada 14. decembra deleģēto regulu, ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (C(2018)08466 – 2018/2996(DEA))

875

2021/C 108/49

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par Komisijas 2018. gada 14. decembra deleģēto regulu, ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām (C(2018)08465 – 2018/2994(DEA))

876

Ceturtdiena, 2019. gada 28. marta

2021/C 108/50

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (Kosova) (COM(2016)0277 – C8-0177/2016 – 2016/0139(COD))

877

2021/C 108/51

P8_TA(2019)0320Dzeramā ūdens kvalitāte ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD))P8_TC1-COD(2017)0332Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)(Dokuments attiecas uz EEZ)

878

2021/C 108/52

P8_TA(2019)0321Pārstrukturēšanas, maksātnespējas un saistību dzēšanas procedūru efektivitātes palielināšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, otro iespēju un pārstrukturēšanas, maksātnespējas un saistību dzēšanas procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem un ar ko groza Direktīvu 2012/30/ES (COM(2016)0723 – C8-0475/2016 – 2016/0359(COD))P8_TC1-COD(2016)0359Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, parādsaistību dzēšanu un diskvalifikāciju un ar pārstrukturēšanu, maksātnespēju un parādsaistību dzēšanu saistīto procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 (Direktīva par pārstrukturēšanu un maksātnespēju)

930

2021/C 108/53

P8_TA(2019)0322Noteikumi par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām tiešsaistes televīzijas un radio programmu apraidēm ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām (COM(2016)0594 – C8-0384/2016 – 2016/0284(COD))P8_TC1-COD(2016)0284Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko paredz noteikumus par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām, un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/83/EEK

932

2021/C 108/54

P8_TA(2019)0323Programmas Radošā Eiropa (2021–2027) izveide ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (COM(2018)0366 – C8-0237/2018 – 2018/0190(COD))P8_TC1-COD(2018)0190Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013(Dokuments attiecas uz EEZ)

934

2021/C 108/55

P8_TA(2019)0324Savienības programma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (COM(2018)0367 – C8-0233/2018 – 2018/0191(COD))P8_TC1-COD(2018)0191Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus
  Erasmus+ un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 [Gr. 1 Šis grozījums attiecas uz visu tekstu.](Dokuments attiecas uz EEZ)

Erasmus

Erasmus

Erasmus

Erasmus+

965

2021/C 108/56

P8_TA(2019)0325Regulējuma izveide ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par regulējumu izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai (COM(2018)0353 – C8-0207/2018 – 2018/0178(COD))P8_TC1-COD(2018)0178Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai(Dokuments attiecas uz EEZ)

1005

2021/C 108/57

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2020. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2019/2003(BUD))

1032

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

26.3.2021

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2019.–2020. GADA SESIJA

2019. gada 25.–28. marta sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 438, 18.12.2020.

2019. gada 26. marta pieņemtie teksti par 2017. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 249, 27.9.2019.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 26. marta

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/2

---

P8_TA(2019)0239

Afrikāņu izcelsmes cilvēku pamattiesības

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta rezolūcija par afrikāņu izcelsmes cilvēku pamattiesībām Eiropā (2018/2899(RSP))

(2021/C 108/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), un jo īpaši tā preambulas otro ievilkumu un ceturto līdz septīto ievilkumu, kā arī LES 2. pantu, 3. panta 3. punkta otro daļu un 6. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), un jo īpaši tā preambulas otro ievilkumu un ceturto līdz septīto ievilkumu, kā arī LES 2. pantu, 3. panta 3. punkta otro daļu un 6. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 10. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 10. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2017. gada decembrī publicēto Otro Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojumu (EU-MIDIS II) un tās ziņojumu par pieredzi saistībā ar rasu diskrimināciju un rasistisku vardarbību pret afrikāņu izcelsmes cilvēkiem ES (5); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2017. gada decembrī publicēto Otro Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojumu (EU-MIDIS II) un tās ziņojumu par pieredzi saistībā ar rasu diskrimināciju un rasistisku vardarbību pret afrikāņu izcelsmes cilvēkiem ES (5);

| — | ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2016. gadā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2016. gadā (6),

| — | ņemot vērā to, ka 2016. gada jūnijā tika izveidota ES augsta līmeņa grupa rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu apkarošanas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2016. gada jūnijā tika izveidota ES augsta līmeņa grupa rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu apkarošanas jautājumos,

| — | ņemot vērā Rīcības kodeksu cīņai pret nelikumīgiem naidu kurinošiem izteikumiem tiešsaistē, par ko Komisija 2016. gada 31. maijā vienojās ar vadošajiem IT uzņēmumiem un arī ar citām platformām un sociālo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības kodeksu cīņai pret nelikumīgiem naidu kurinošiem izteikumiem tiešsaistē, par ko Komisija 2016. gada 31. maijā vienojās ar vadošajiem IT uzņēmumiem un arī ar citām platformām un sociālo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem,

| — | ņemot vērā ANO Rasu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2011. gada 3. oktobra Vispārējos ieteikumus Nr. 34 par rasistisko diskrimināciju pret afrikāņu izcelsmes cilvēkiem; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Rasu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2011. gada 3. oktobra Vispārējos ieteikumus Nr. 34 par rasistisko diskrimināciju pret afrikāņu izcelsmes cilvēkiem;

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2013. gada 23. decembra Rezolūciju 68/237, ar kuru 2015.–2024. gads pasludināts par afrikāņu izcelsmes cilvēku starptautisko desmitgadi; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2013. gada 23. decembra Rezolūciju 68/237, ar kuru 2015.–2024. gads pasludināts par afrikāņu izcelsmes cilvēku starptautisko desmitgadi;

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 18. novembra Rezolūciju 69/16, kurā ietverta pasākumu programma afrikāņu izcelsmes iedzīvotāju starptautiskās desmitgades īstenošanai; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 18. novembra Rezolūciju 69/16, kurā ietverta pasākumu programma afrikāņu izcelsmes iedzīvotāju starptautiskās desmitgades īstenošanai;

| — | ņemot vērā Durbanas deklarāciju un Rīcības programmu, kas pieņemta 2001. gada Pasaules konferencē par rasismu, kurā tika atzīts gadsimtiem ilgais rasisms, diskriminācija un netaisnība, ar kuru saskārušies afrikāņu izcelsmes cilvēki; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Durbanas deklarāciju un Rīcības programmu, kas pieņemta 2001. gada Pasaules konferencē par rasismu, kurā tika atzīts gadsimtiem ilgais rasisms, diskriminācija un netaisnība, ar kuru saskārušies afrikāņu izcelsmes cilvēki;

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) vispārējos politikas ieteikumus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) vispārējos politikas ieteikumus;

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2001. gada 19. septembra Ieteikumu par Eiropas Policijas ētikas kodeksu (7); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2001. gada 19. septembra Ieteikumu par Eiropas Policijas ētikas kodeksu (7);

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2017. gada 25. jūlija cilvēktiesību piezīmi “Afrophobia: Europe should confront this legacy of colonialism and the slave trade”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2017. gada 25. jūlija cilvēktiesību piezīmi “Afrophobia: Europe should confront this legacy of colonialism and the slave trade”;

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 12. protokolu par diskriminācijas aizliegumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 12. protokolu par diskriminācijas aizliegumu,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par afrikāņu izcelsmes cilvēku pamattiesībām Eiropā (O-000022/2019 – B8-0016/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par afrikāņu izcelsmes cilvēku pamattiesībām Eiropā (O-000022/2019 – B8-0016/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā jēdzienu “afrikāņu izcelsmes cilvēki” var izmantot arī saistībā ar jēdzieniem “afroeiropieši”, “afrikāņu izcelsmes eiropieši” vai “melnādainie eiropieši”, “afrokarību izcelsmes cilvēki” vai “melnādainie Karību izcelsmes cilvēki” un tas attiecas uz cilvēkiem, kuru senči ir afrikāņu izcelsmes vai kuri ir afrikāņu izcelsmes cilvēki, kas dzimuši Eiropā, ir tās pilsoņi vai dzīvo tajā; |
| --- | --- |

A.

tā kā jēdzienu “afrikāņu izcelsmes cilvēki” var izmantot arī saistībā ar jēdzieniem “afroeiropieši”, “afrikāņu izcelsmes eiropieši” vai “melnādainie eiropieši”, “afrokarību izcelsmes cilvēki” vai “melnādainie Karību izcelsmes cilvēki” un tas attiecas uz cilvēkiem, kuru senči ir afrikāņu izcelsmes vai kuri ir afrikāņu izcelsmes cilvēki, kas dzimuši Eiropā, ir tās pilsoņi vai dzīvo tajā;

| B. | tā kā jēdzieni “afrofobija”, Afri-phobia un “rasisms pret melnādainajiem cilvēkiem” attiecas uz konkrētu rasisma veidu, tostarp jebkādu vardarbību vai diskrimināciju, ko veicina ilgstoša ļaunprātīga izmantošana un negatīvi stereotipi, kas izraisa afrikāņu izcelsmes cilvēku atstumtību un dehumanizāciju; tā kā tas ir saistīts ar vēsturiski represīvām koloniālisma un transatlantiskās vergu tirdzniecības struktūrām, kā to atzina Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs; |
| --- | --- |

B.

tā kā jēdzieni “afrofobija”, Afri-phobia un “rasisms pret melnādainajiem cilvēkiem” attiecas uz konkrētu rasisma veidu, tostarp jebkādu vardarbību vai diskrimināciju, ko veicina ilgstoša ļaunprātīga izmantošana un negatīvi stereotipi, kas izraisa afrikāņu izcelsmes cilvēku atstumtību un dehumanizāciju; tā kā tas ir saistīts ar vēsturiski represīvām koloniālisma un transatlantiskās vergu tirdzniecības struktūrām, kā to atzina Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs;

| C. | tā kā tiek lēsts, ka Eiropā dzīvo 15 miljoni afrikāņu izcelsmes cilvēku (8), lai gan ES dalībvalstīs ar līdztiesību saistīto datu vākšana nenotiek sistemātiski un tā nav balstīta uz pašidentifikāciju un bieži neietver migrantu pēctečus vai “trešās paaudzes migrantus” un citas personas; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiek lēsts, ka Eiropā dzīvo 15 miljoni afrikāņu izcelsmes cilvēku (8), lai gan ES dalībvalstīs ar līdztiesību saistīto datu vākšana nenotiek sistemātiski un tā nav balstīta uz pašidentifikāciju un bieži neietver migrantu pēctečus vai “trešās paaudzes migrantus” un citas personas;

| D. | tā kā FRA ir dokumentējusi, ka Eiropā dzīvojošās “Subsahāras afrikāņu” izcelsmes minoritātes jo īpaši apdraud rasisms un diskriminācija visās dzīves jomās (9); |
| --- | --- |

D.

tā kā FRA ir dokumentējusi, ka Eiropā dzīvojošās “Subsahāras afrikāņu” izcelsmes minoritātes jo īpaši apdraud rasisms un diskriminācija visās dzīves jomās (9);

| E. | tā kā saskaņā ar FRA nesen veikto otro Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojumu (10) gados jauni afrikāņu izcelsmes respondenti vecumā no 16 līdz 24 gadiem 12 mēnešu laikā pirms apsekojuma bija vairāk saskārušies ar naida izraisītu aizskaršanu (32 %) nekā gados vecāki respondenti, bet kiberterorizēšana visvairāk ir skārusi gados jaunus respondentus un samazinājusies, pieaugot respondentu vecumam; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar FRA nesen veikto otro Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojumu (10) gados jauni afrikāņu izcelsmes respondenti vecumā no 16 līdz 24 gadiem 12 mēnešu laikā pirms apsekojuma bija vairāk saskārušies ar naida izraisītu aizskaršanu (32 %) nekā gados vecāki respondenti, bet kiberterorizēšana visvairāk ir skārusi gados jaunus respondentus un samazinājusies, pieaugot respondentu vecumam;

| F. | tā kā ilgstošais netaisnīgums pret afrikāņiem un afrikāņu izcelsmes cilvēkiem, tostarp paverdzināšana, piespiedu darbs, rasu aparteīds, slepkavības un genocīds saistībā ar Eiropas koloniālismu un transatlantisko vergu tirdzniecību joprojām lielā mērā netiek atzīts un netiek ņemts vērā ES dalībvalstu iestāžu līmenī; |
| --- | --- |

F.

tā kā ilgstošais netaisnīgums pret afrikāņiem un afrikāņu izcelsmes cilvēkiem, tostarp paverdzināšana, piespiedu darbs, rasu aparteīds, slepkavības un genocīds saistībā ar Eiropas koloniālismu un transatlantisko vergu tirdzniecību joprojām lielā mērā netiek atzīts un netiek ņemts vērā ES dalībvalstu iestāžu līmenī;

| G. | tā kā dažām tradīcijām visā Eiropā raksturīgie diskriminējošie stereotipi, tostarp grima izmantošana, izliekoties par melnādainiem cilvēkiem, pastiprina dziļi iesakņojušos stereotipus par afrikāņu izcelsmes cilvēkiem un tādējādi var pastiprināt diskrimināciju; |
| --- | --- |

G.

tā kā dažām tradīcijām visā Eiropā raksturīgie diskriminējošie stereotipi, tostarp grima izmantošana, izliekoties par melnādainiem cilvēkiem, pastiprina dziļi iesakņojušos stereotipus par afrikāņu izcelsmes cilvēkiem un tādējādi var pastiprināt diskrimināciju;

| H. | tā kā būtu atzinīgi jānovērtē un jāatbalsta svarīgais darbs, ko veic valstu līdztiesības iestādes un Eiropas Līdztiesības iestāžu sadarbības tīkls Equinet; |
| --- | --- |

H.

tā kā būtu atzinīgi jānovērtē un jāatbalsta svarīgais darbs, ko veic valstu līdztiesības iestādes un Eiropas Līdztiesības iestāžu sadarbības tīkls Equinet;

| I. | tā kā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) gada ziņojumā par naida noziegumiem (11) ir konstatēts, ka afrikāņu izcelsmes cilvēki bieži kļūst par rasistiskas vardarbības upuriem, tomēr daudzās valstīs trūkst tiesiskās palīdzības un finansiālā atbalsta cietušajiem, kas atgūstas no vardarbīgiem uzbrukumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) gada ziņojumā par naida noziegumiem (11) ir konstatēts, ka afrikāņu izcelsmes cilvēki bieži kļūst par rasistiskas vardarbības upuriem, tomēr daudzās valstīs trūkst tiesiskās palīdzības un finansiālā atbalsta cietušajiem, kas atgūstas no vardarbīgiem uzbrukumiem;

| J. | tā kā tieši valdības ir galvenās atbildīgās par tiesiskumu un iedzīvotāju pamata cilvēktiesībām, un tāpēc tieši valdībām ir galvenais pienākums raudzīties, lai netiktu pieļauta vardarbība, tostarp afrofobiska rakstura vardarbība, un lai būtu sodīti tie, kas šādus nodarījumus pastrādājuši; |
| --- | --- |

J.

tā kā tieši valdības ir galvenās atbildīgās par tiesiskumu un iedzīvotāju pamata cilvēktiesībām, un tāpēc tieši valdībām ir galvenais pienākums raudzīties, lai netiktu pieļauta vardarbība, tostarp afrofobiska rakstura vardarbība, un lai būtu sodīti tie, kas šādus nodarījumus pastrādājuši;

| K. | tā kā ir pieejams tikai ierobežots datu apjoms par rasu diskrimināciju izglītības sistēmā; tā kā pierādījumi tomēr liecina, ka afrikāņu izcelsmes bērni ES dalībvalstīs saņem zemākas atzīmes nekā viņu baltādainie klasesbiedri un afrikāņu izcelsmes bērnu vidū ir vairāk raksturīga priekšlaicīga mācību pārtraukšana (12); |
| --- | --- |

K.

tā kā ir pieejams tikai ierobežots datu apjoms par rasu diskrimināciju izglītības sistēmā; tā kā pierādījumi tomēr liecina, ka afrikāņu izcelsmes bērni ES dalībvalstīs saņem zemākas atzīmes nekā viņu baltādainie klasesbiedri un afrikāņu izcelsmes bērnu vidū ir vairāk raksturīga priekšlaicīga mācību pārtraukšana (12);

| L. | tā kā afrikāņu izcelsmes pieaugušie un bērni policijas aizturēšanas laikā kļūst aizvien neaizsargātāki, jo aizturēšanas laikā notiek daudzi vardarbības un nāves gadījumi; tā kā saistībā ar varas ļaunprātīgu izmantošanu tiesībaizsardzībā, noziedzīgu nodarījumu novēršanā, terorisma apkarošanas pasākumos vai imigrācijas kontrolē pastāvīgi tiek praktizēta profilu veidošana pēc rases, diskriminējoša apturēšana un pārmeklēšana, kā arī uzraudzība; |
| --- | --- |

L.

tā kā afrikāņu izcelsmes pieaugušie un bērni policijas aizturēšanas laikā kļūst aizvien neaizsargātāki, jo aizturēšanas laikā notiek daudzi vardarbības un nāves gadījumi; tā kā saistībā ar varas ļaunprātīgu izmantošanu tiesībaizsardzībā, noziedzīgu nodarījumu novēršanā, terorisma apkarošanas pasākumos vai imigrācijas kontrolē pastāvīgi tiek praktizēta profilu veidošana pēc rases, diskriminējoša apturēšana un pārmeklēšana, kā arī uzraudzība;

| M. | tā kā pastāv tiesiskās aizsardzības līdzekļi pret diskrimināciju, ir vajadzīga spēcīga un īpaša politika, lai risinātu strukturālo rasismu, ar ko saskaras afrikāņu izcelsmes cilvēki Eiropā, tostarp tādās jomās kā nodarbinātība, izglītība, veselība, krimināltiesības, politiskā līdzdalība un migrācijas un patvēruma politikas un prakses ietekme; |
| --- | --- |

M.

tā kā pastāv tiesiskās aizsardzības līdzekļi pret diskrimināciju, ir vajadzīga spēcīga un īpaša politika, lai risinātu strukturālo rasismu, ar ko saskaras afrikāņu izcelsmes cilvēki Eiropā, tostarp tādās jomās kā nodarbinātība, izglītība, veselība, krimināltiesības, politiskā līdzdalība un migrācijas un patvēruma politikas un prakses ietekme;

| N. | tā kā afrikāņu izcelsmes cilvēki Eiropā saskaras ar diskrimināciju mājokļu tirgū un teritoriālo segregāciju reģionos ar zemiem ienākumiem, kuros jādzīvo nekvalitatīvos mājokļos un saspiestībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā afrikāņu izcelsmes cilvēki Eiropā saskaras ar diskrimināciju mājokļu tirgū un teritoriālo segregāciju reģionos ar zemiem ienākumiem, kuros jādzīvo nekvalitatīvos mājokļos un saspiestībā;

| O. | tā kā afrikāņu izcelsmes cilvēki laika gaitā ir būtiski sekmējuši Eiropas sabiedrības veidošanu, un tā kā daudzi no viņiem saskaras ar diskrimināciju darba tirgū; |
| --- | --- |

O.

tā kā afrikāņu izcelsmes cilvēki laika gaitā ir būtiski sekmējuši Eiropas sabiedrības veidošanu, un tā kā daudzi no viņiem saskaras ar diskrimināciju darba tirgū;

| P. | tā kā afrikāņu izcelsmes cilvēki ir nesamērīgi pārstāvēti Eiropas sabiedrības slāņos ar zemākajiem ienākumiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā afrikāņu izcelsmes cilvēki ir nesamērīgi pārstāvēti Eiropas sabiedrības slāņos ar zemākajiem ienākumiem;

| Q. | tā kā afrikāņu izcelsmes cilvēki Eiropas Savienībā arvien vairāk ir nepietiekami pārstāvēti politiskajās un likumdošanas iestādēs Eiropas, valstu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

Q.

tā kā afrikāņu izcelsmes cilvēki Eiropas Savienībā arvien vairāk ir nepietiekami pārstāvēti politiskajās un likumdošanas iestādēs Eiropas, valstu un vietējā līmenī;

| R. | tā kā afrikāņu izcelsmes politiķi joprojām saskaras ar neskaitāmiem uzbrukumiem publiskajā telpā gan valsts, gan Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

R.

tā kā afrikāņu izcelsmes politiķi joprojām saskaras ar neskaitāmiem uzbrukumiem publiskajā telpā gan valsts, gan Eiropas līmenī;

| S. | tā kā rasisms un diskriminācija, ar ko saskaras afrikāņu izcelsmes cilvēki, ir strukturāla problēma, kas bieži ir nesaraujami saistīta ar citiem diskriminācijas un apspiešanas veidiem tādu iemeslu dēļ kā dzimums, rase, ādas krāsa, etniskā vai sociālā izcelsme, ģenētiskās īpašības, valoda, ticība vai pārliecība, politiskie vai jebkuri citi uzskati, piederība nacionālai minoritātei, īpašums, izcelsme, invaliditāte, vecums vai seksuālā orientācija; |
| --- | --- |

S.

tā kā rasisms un diskriminācija, ar ko saskaras afrikāņu izcelsmes cilvēki, ir strukturāla problēma, kas bieži ir nesaraujami saistīta ar citiem diskriminācijas un apspiešanas veidiem tādu iemeslu dēļ kā dzimums, rase, ādas krāsa, etniskā vai sociālā izcelsme, ģenētiskās īpašības, valoda, ticība vai pārliecība, politiskie vai jebkuri citi uzskati, piederība nacionālai minoritātei, īpašums, izcelsme, invaliditāte, vecums vai seksuālā orientācija;

| T. | tā kā afrofobijas uzbrukumu skaita pieaugums Eiropā kopš neilga laika tiek tieši vērsts pret trešo valstu valstspiederīgajiem, jo īpaši bēgļiem un migrantiem, |
| --- | --- |

T.

tā kā afrofobijas uzbrukumu skaita pieaugums Eiropā kopš neilga laika tiek tieši vērsts pret trešo valstu valstspiederīgajiem, jo īpaši bēgļiem un migrantiem,

| 1. | aicina dalībvalstis un ES iestādes atzīt, ka afrikāņu izcelsmes cilvēkus jo īpaši skar rasisms, diskriminācija, ksenofobija un kopumā tie nevar līdzvērtīgi izmantot savas cilvēktiesības un pamattiesības, kas rada strukturālo rasismu, un ka viņiem ir tiesības tikt aizsargātiem pret šo nevienlīdzību gan individuāli, gan kā grupai, cita starpā ar pozitīviem pasākumiem viņu tiesību sekmēšanai un pilnīgai un vienlīdzīgai izmantošanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka aktīva un jēgpilna afrikāņu izcelsmes cilvēku līdzdalība sociālajā, ekonomiskajā, politiskajā un kultūras dzīvē ir galvenais priekšnosacījums afrofobijas apkarošanai un viņu integrācijas nodrošināšanai Eiropā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Eiropas Komisiju izstrādāt ES satvaru valstu stratēģijām afrikāņu izcelsmes cilvēku sociālajai iekļaušanai un integrēšanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri nosoda jebkādus fiziskus vai verbālus uzbrukumus afrikāņu izcelsmes cilvēkiem publiskajā un privātajā sfērā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina ES iestādes un dalībvalstis oficiāli atzīt un atzīmēt afrikāņu izcelsmes cilvēku vēsturi Eiropā, tostarp saistībā ar iepriekš un pašlaik vērojamo netaisnību un noziegumiem pret cilvēci, piemēram, verdzību un transatlantisko vergu tirdzniecību, vai noziegumiem, kas izdarīti Eiropas koloniālismā, bet arī izcelt afrikāņu izcelsmes cilvēku ievērojamos sasniegumus un pozitīvo ieguldījumu, ES un valsts līmenī oficiāli atzīmējot Starptautisko verdzības un transatlantiskās vergu tirdzniecības upuru piemiņas dienu, cita starpā rīkojot melnādaino cilvēku vēstures mēnešus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina dalībvalstis un Eiropas iestādes oficiāli atzīmēt ANO afrikāņu izcelsmes cilvēku starptautisko desmitgadi un veikt efektīvus pasākumus, lai īstenotu pasākumu programmu atbilstīgi atzīšanas, tiesiskuma un attīstības principiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka dažas dalībvalstis ir veikušas pasākumus, lai sniegtu mērķtiecīgu un efektīvu kompensāciju par pagātnes nodarījumiem un noziegumiem pret cilvēci, ņemot vērā to joprojām jūtamo ietekmi uz afrikāņu izcelsmes cilvēkiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina ES iestādes un pārējās dalībvalstis sekot šim piemēram, kas varētu ietvert zināmus reparācijas veidus, piemēram, publisku atvainošanos un nozagto priekšmetu atgriešanu izcelsmes valstīm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis atslepenot koloniju arhīvus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa ES iestādēm un tās dalībvalstīm strādāt pie tā, lai sistemātiski apkarotu diskrimināciju etniskās piederības dēļ un naida noziegumus un kopā ar citām nozīmīgām ieinteresētajām personām izstrādātu efektīvus un uz pierādījumiem balstītus juridiskus un politiskus pasākumus reaģēšanai uz šo parādību; uzskata — ja tiktu vākti dati par diskrimināciju etniskās piederības dēļ un naida noziegumiem, tas būtu jādara tikai, lai noteiktu ksenofobijas un diskriminējošu diskursu un darbību cēloņus un apkarotu tos saskaņā ar valstu attiecīgo tiesisko regulējumu un ES datu aizsardzības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina dalībvalstis izstrādāt valstu rasisma apkarošanas stratēģijas, kas pievēršas afrikāņu izcelsmes personu salīdzinošajai situācijai tādās jomās kā izglītība, mājokļi, veselības aprūpe, nodarbinātība, policijas darbība, sociālie pakalpojumi, tieslietu sistēma, politiskā līdzdalība un pārstāvība, kā arī veicina afrikāņu izcelsmes iedzīvotāju atspoguļošanu un piedalīšanos televīzijas raidījumos un citu plašsaziņas līdzekļu materiālos, lai pienācīgi risinātu jautājumu par afrikāņu izcelsmes personu pārstāvības trūkumu, kā arī to, ka afrikāņu izcelsmes bērniem trūkst lomu modeļu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmīgo lomu cīņā pret rasismu un diskrimināciju un prasa palielināt finansiālo atbalstu vietējā līmeņa organizācijām Eiropas, valstu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa Eiropas Komisijai pievērst uzmanību afrikāņu izcelsmes cilvēkiem pašreizējās finansēšanas programmās un nākamā daudzgadu periodā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Eiropas Komisiju attiecīgajos dienestos izveidot īpašu grupu, kas īpaši koncentrētos uz afrofobijas jautājumiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa, lai dalībvalstis ieviestu un pienācīgi īstenotu Padomes pamatlēmumu par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, jo īpaši paredzot, ka noziegumos, kas balstīti uz rasi, valstspiederību vai etnisko izcelsmi, uz aizspriedumiem balstīti motīvi tiktu uzskatīti par atbildību pastiprinošiem faktoriem, lai nodrošinātu, ka naida noziegumi pret afrikāņu izcelsmes cilvēkiem tiek reģistrēti, izmeklēti un ka par tiem tiek izvirzītas apsūdzības un piemērotas sankcijas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis efektīvi reaģēt uz naida noziegumiem, tostarp veikt uz aizspriedumiem balstītu motīvu izmeklēšanu noziegumos, kas balstīti uz rasi, valstspiederību vai etnisko izcelsmi, un nodrošināt, ka naida noziegumi pret afrikāņu izcelsmes cilvēkiem tiek reģistrēti, izmeklēti un ka par tiem tiek izvirzītas apsūdzības un piemērotas sankcijas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina dalībvalstis pārtraukt visu veidu rasistisku vai etnisku profilēšanu krimināltiesību aizsardzības, terorisma apkarošanas pasākumu un imigrācijas kontroles jomā un oficiāli atzīt un apkarot nelikumīgas diskriminācijas praksi un vardarbību, nodrošinot iestādēm apmācību rasisma un aizspriedumu apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina dalībvalstis nosodīt rasistiskas un afrofobiskas tradīcijas un atturēt no tām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis uzraudzīt rasu aizspriedumus savās krimināltiesību sistēmās, izglītības sistēmās un sociālajos pakalpojumos un veikt proaktīvus pasākumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu tiesiskumu un uzlabotu attiecības starp tiesībaizsardzības iestādēm un minoritāšu kopienām, nodrošinātu līdzvērtīgas izglītības iespējas un uzlabotu attiecības starp izglītības iestādēm un minoritāšu kopienām, kā arī nodrošinātu vienlīdzīgus sociālos pakalpojumus un uzlabotu attiecības starp sociālo pakalpojumu iestādēm un minoritāšu kopienām, jo īpaši ar melnādaino cilvēku kopienām un afrikāņu izcelsmes cilvēkiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis nodrošināt to, lai afrikāņu izcelsmes pieaugušajiem un bērniem būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai izglītībai un aprūpei, kurā nav diskriminācijas un segregācijas, un, ja nepieciešams, nodrošināt atbilstošus mācību atbalsta pasākumus; mudina dalībvalstis iekļaut afrikāņu izcelsmes cilvēku vēsturi mācību programmās un iesniegt visaptverošu redzējumu par koloniālismu un verdzību, kas arī atzīst to vēsturiskās un mūsdienu nelabvēlīgās sekas attiecībā uz afrikāņu izcelsmes cilvēkiem, kā arī nodrošināt, ka skolotāji tiek pienācīgi apmācīti, lai veiktu šo uzdevumu, un ka skolotāji ir gatavi risināt daudzveidības jautājumus klasē; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina ES iestādes un dalībvalstis veicināt un atbalstīt nodarbinātību, uzņēmējdarbību un ekonomisku iespēju nodrošināšanas iniciatīvas afrikāņu izcelsmes cilvēkiem, lai novērstu bezdarba līmeni, kas pārsniedz vidējo rādītāju, un diskrimināciju darba tirgū, ar ko viņi saskaras; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina dalībvalstis pievērsties afrikāņu izcelsmes cilvēku diskriminācijai mājokļu tirgū un rast konkrētus risinājumus nevienlīdzībai attiecībā uz piekļuvi mājokļiem, kā arī pienācīgu mājokļu nodrošināšanā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis, ņemot vērā pašreizējos tiesību aktus un praksi, nodrošināt bēgļiem un patvēruma meklētājiem drošas un likumīgas iespējas ieceļot ES; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Eiropas Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu efektīvi nodrošināt, ka nenotiek nedz ES līdzekļu vai atbalsta piešķiršana organizācijām vai grupām, kas veic vai ir saistītas ar melnādaino un afrikāņu izcelsmes migrantu paverdzināšanu, nelikumīgu tirdzniecību, spīdzināšanu un līdzekļu izspiešanu, nedz sadarbība ar tām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Eiropas iestādes pieņemt darbaspēka daudzveidības un iekļaušanas stratēģiju, ar ko tiek ieviests stratēģisks plāns etnisko un rasu minoritāšu pārstāvju līdzdalībai to darbaspēkā, šajā nolūkā papildinot pašreizējos centienus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Eiropas partijas un politiskos fondus, kā arī visu ES līmeņu parlamentus atbalstīt un izstrādāt iniciatīvas, kas veicina afrikāņu izcelsmes cilvēku politisko līdzdalību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju īstenot ciešu sadarbību ar tādiem starptautiskiem dalībniekiem kā EDSO, ANO, Āfrikas Savienība un Eiropas Padome, kā arī ar citiem starptautiskiem partneriem, lai apkarotu afrofobiju starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(2)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(3)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(4)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(5)  “Being Black in Europe”, 2018. gada novembris, ziņojums, kurā izklāstīti atsevišķi atlasīti EU-MIDIS II rezultāti.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0056.

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805e297e

(8)  Skatīt European Network Against Racism, Afrophobia in Europe, ENAR Shadow Report 2014-15, 2015, kas pieejams šeit: http://www.enar-eu.org/IMG/pdf/shadowreport_afrophobia_final_with_corrections.pdf

(9)  Skatīt Otro Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojumu (EU-MIDIS II), kas pieejams šeit: http://fra.europa.eu/en/publication/2017/eumidis-ii-main-results

(10)  Turpat.

(11)  Skatīt jaunāko 2016. gada publikāciju: http://hatecrime.osce.org/2016-data

(12)  FRA 11. atzinums.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/8

---

P8_TA(2019)0240

Ziņojums par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta rezolūcija par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (2018/2121(INI))

(2021/C 108/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. un 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. un 13. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107., 108., 113., 115. un 116. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107., 108., 113., 115. un 116. pantu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 1. marta lēmumu par Īpašās komitejas finanšu noziegumu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas jautājumos (TAX3) izveidi, pienākumiem, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 1. marta lēmumu par Īpašās komitejas finanšu noziegumu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas jautājumos (TAX3) izveidi, pienākumiem, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (1),

| — | ņemot vērā Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAXE komiteja) 2015. gada 25. novembra rezolūciju (2), kā arī TAX2 komitejas 2016. gada 6. jūlija rezolūciju (3) par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAXE komiteja) 2015. gada 25. novembra rezolūciju (2), kā arī TAX2 komitejas 2016. gada 6. jūlija rezolūciju (3) par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem,

| — | ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (4),

| — | ņemot vērā rezultātus, ko Padomei un Komisijai 2017. gada 13. decembrī iesniedza komiteja, kas veica izmeklēšanu attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezultātus, ko Padomei un Komisijai 2017. gada 13. decembrī iesniedza komiteja, kas veica izmeklēšanu attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (5),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par turpmākiem pasākumiem saistībā ar katru no iepriekš minētajām Parlamenta rezolūcijām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par turpmākiem pasākumiem saistībā ar katru no iepriekš minētajām Parlamenta rezolūcijām (6),

| — | ņemot vērā daudzus pētnieciskās žurnālistikas atklājumus, piemēram, LuxLeaks, “Panamas dokumentus”, “Paradīzes dokumentus” un pavisam nesen — cum-ex skandālus, kā arī nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas gadījumus, kuros jo īpaši iesaistītas bankas Dānijā, Igaunijā, Vācijā, Latvijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā daudzus pētnieciskās žurnālistikas atklājumus, piemēram, LuxLeaks, “Panamas dokumentus”, “Paradīzes dokumentus” un pavisam nesen — cum-ex skandālus, kā arī nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas gadījumus, kuros jo īpaši iesaistītas bankas Dānijā, Igaunijā, Vācijā, Latvijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē,

| — | ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par cum-ex skandālu: finanšu noziegumi un pašreizējā tiesiskā regulējuma nepilnības (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par cum-ex skandālu: finanšu noziegumi un pašreizējā tiesiskā regulējuma nepilnības (7),

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par pētniecisko žurnālistu aizsardzību Eiropā: slovāku žurnālista Ján Kuciak un Martina Kušnírová lieta (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par pētniecisko žurnālistu aizsardzību Eiropā: slovāku žurnālista Ján Kuciak un Martina Kušnírová lieta (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta pētījumus “Shēmas, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem Eiropas Savienībā: pašreizējā situācija, problēmas un ietekme”, “Ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas saistītie riski brīvostās un muitas noliktavās” un “Pārskats par čaulas sabiedrībām Eiropas Savienībā” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta pētījumus “Shēmas, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem Eiropas Savienībā: pašreizējā situācija, problēmas un ietekme”, “Ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas saistītie riski brīvostās un muitas noliktavās” un “Pārskats par čaulas sabiedrībām Eiropas Savienībā” (9),

| — | ņemot vērā pētījumu “Krāpšana PVN jomā: ekonomiskā ietekme, problēmas un politikas jautājumi” (10), pētījumu “Kriptovalūtas un blokķēdes tehnoloģija: juridiskais aspekts un ietekme uz finanšu noziegumiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas”, kā arī pētījumu “Digitalizācijas ietekme uz starptautiskiem nodokļu jautājumiem” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Krāpšana PVN jomā: ekonomiskā ietekme, problēmas un politikas jautājumi” (10), pētījumu “Kriptovalūtas un blokķēdes tehnoloģija: juridiskais aspekts un ietekme uz finanšu noziegumiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas”, kā arī pētījumu “Digitalizācijas ietekme uz starptautiskiem nodokļu jautājumiem” (11),

| — | ņemot vērā Komisijas pētījumu par agresīvas nodokļu plānošanas rādītājiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pētījumu par agresīvas nodokļu plānošanas rādītājiem (12),

| — | ņemot vērā pierādījumus, ko TAX3 komiteja ieguvusi, organizējot 34 uzklausīšanas sanāksmes ar ekspertiem vai viedokļu apmaiņas ar komisāriem un ministriem, kā arī pierādījumus, kas iegūti, apmeklējot Vašingtonu, Rīgu, Menas salu, Igauniju un Dāniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pierādījumus, ko TAX3 komiteja ieguvusi, organizējot 34 uzklausīšanas sanāksmes ar ekspertiem vai viedokļu apmaiņas ar komisāriem un ministriem, kā arī pierādījumus, kas iegūti, apmeklējot Vašingtonu, Rīgu, Menas salu, Igauniju un Dāniju,

| — | ņemot vērā modernizēto un uzlaboto uzņēmumu ienākuma nodokļa satvaru, kas ieviests šajā sasaukumā, it īpaši Nodokļu apiešanas novēršanas direktīvas (ATAD I (13) un ATAD II (14)), kā arīdirektīvas par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (DAC) (15) pārskatītās redakcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā modernizēto un uzlaboto uzņēmumu ienākuma nodokļa satvaru, kas ieviests šajā sasaukumā, it īpaši Nodokļu apiešanas novēršanas direktīvas (ATAD I (13) un ATAD II (14)), kā arīdirektīvas par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (DAC) (15) pārskatītās redakcijas,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumus, kas vēl nav pieņemtu, īpaši priekšlikumu par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (16), digitālās ekonomikas paketi (17), kā arī priekšlikumu par publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti (18), kā arī Parlamenta nostāju attiecībā uz šiem priekšlikumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumus, kas vēl nav pieņemtu, īpaši priekšlikumu par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (16), digitālās ekonomikas paketi (17), kā arī priekšlikumu par publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti (18), kā arī Parlamenta nostāju attiecībā uz šiem priekšlikumiem,

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1997. gada 1. decembra rezolūciju par Rīcības kodeksa jautājumu grupu (uzņēmējdarbības nodokļi) un tās regulārajiem ziņojumiem ECOFIN padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1997. gada 1. decembra rezolūciju par Rīcības kodeksa jautājumu grupu (uzņēmējdarbības nodokļi) un tās regulārajiem ziņojumiem ECOFIN padomei,

| — | ņemot vērā Padomes sarakstu, kurā iekļautas jurisdikcijas, kas nesadarbojas nodokļu jomā, un kurš pieņemts 2017. gada 5. decembrī un grozīts, pamatojoties uz trešo valstu uzņemto saistību pastāvīgu uzraudzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes sarakstu, kurā iekļautas jurisdikcijas, kas nesadarbojas nodokļu jomā, un kurš pieņemts 2017. gada 5. decembrī un grozīts, pamatojoties uz trešo valstu uzņemto saistību pastāvīgu uzraudzību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. marta paziņojumu par jaunām ES tiesību aktu prasībām attiecībā uz nodokļu apiešanu, kas īpaši reglamentē finansēšanas un ieguldījumu darbības (C(2018)1756), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. marta paziņojumu par jaunām ES tiesību aktu prasībām attiecībā uz nodokļu apiešanu, kas īpaši reglamentē finansēšanas un ieguldījumu darbības (C(2018)1756),

| — | ņemot vērā to, ka patlaban tiek modernizēts PVN regulējums, it īpaši galīgais PVN režīms, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka patlaban tiek modernizēts PVN regulējums, it īpaši galīgais PVN režīms,

| — | ņemot vērā 2016. gada 24. novembra rezolūcija par virzību uz galīgu PVN sistēmu un cīņu ar krāpšanu PVN jomā (19). |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 24. novembra rezolūcija par virzību uz galīgu PVN sistēmu un cīņu ar krāpšanu PVN jomā (19).

| — | ņemot vērā nesen pieņemto jauno ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu, it īpaši direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu pārskatīšanu pēc tam, kad tika pieņemta Ceturtā direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (AMLD4) (20) un Piektā direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (AMLD5) (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesen pieņemto jauno ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu, it īpaši direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu pārskatīšanu pēc tam, kad tika pieņemta Ceturtā direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (AMLD4) (20) un Piektā direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (AMLD5) (21),

| — | ņemot vērā pārkāpuma procedūras, ko Komisija uzsāka pret 28 dalībvalstīm par to, jo tās nebija pienācīgi transponējušas savos tiesību aktos AMLD4, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārkāpuma procedūras, ko Komisija uzsāka pret 28 dalībvalstīm par to, jo tās nebija pienācīgi transponējušas savos tiesību aktos AMLD4,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. februāra Rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret teroristu finansēšanu (COM(2016)0050) (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. februāra Rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret teroristu finansēšanu (COM(2016)0050) (22),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra paziņojumu “Stiprinot Savienības regulējumu attiecībā uz prudenciālu uzraudzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzību finanšu iestādēm”(COM(2018)0645), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra paziņojumu “Stiprinot Savienības regulējumu attiecībā uz prudenciālu uzraudzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzību finanšu iestādēm”(COM(2018)0645),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par nepieciešamību steidzami izveidot ES melno sarakstu ar trešām valstīm atbilstīgi Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvai (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par nepieciešamību steidzami izveidot ES melno sarakstu ar trešām valstīm atbilstīgi Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvai (23),

| — | ņemot vērā ES finanšu izlūkošanas vienību platformas (ES FIU platforma) 2016. gada 15. decembra plānošanas un trūkumu analīzes dokumentu par ES finanšu izlūkošanas vienību pilnvarām un šķēršļiem informācijas ieguvei un apmaiņai, kā arī Komisijas dienestu 2017. gada 26. jūnija darba dokumentu par sadarbības uzlabošanu ES finanšu izlūkošanas vienību starpā (SWD(2017)0275), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES finanšu izlūkošanas vienību platformas (ES FIU platforma) 2016. gada 15. decembra plānošanas un trūkumu analīzes dokumentu par ES finanšu izlūkošanas vienību pilnvarām un šķēršļiem informācijas ieguvei un apmaiņai, kā arī Komisijas dienestu 2017. gada 26. jūnija darba dokumentu par sadarbības uzlabošanu ES finanšu izlūkošanas vienību starpā (SWD(2017)0275),

| — | ņemot vērā Eiropas Banku iestādes (EBI) un Komisijas 2018. gada 11. jūlija ieteikumu Maltas Finanšu izlūkošanas analīzes vienībai (FIAU) par pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas direktīvas prasībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Banku iestādes (EBI) un Komisijas 2018. gada 11. jūlija ieteikumu Maltas Finanšu izlūkošanas analīzes vienībai (FIAU) par pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas direktīvas prasībām,

| — | ņemot vērā TAX3 komitejas priekšsēdētāja 2018. gada 7. decembra vēstuli Maltas pastāvīgajam pārstāvim ES Viņa Ekselencei Daniel Azzopardi, kurā tika lūgts sniegt paskaidrojumus par uzņēmumu “17 Black”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā TAX3 komitejas priekšsēdētāja 2018. gada 7. decembra vēstuli Maltas pastāvīgajam pārstāvim ES Viņa Ekselencei Daniel Azzopardi, kurā tika lūgts sniegt paskaidrojumus par uzņēmumu “17 Black”,

| — | ņemot vērā Komisijas veikto izmeklēšanu un pieņemtos lēmumus valsts atbalsta jomā (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas veikto izmeklēšanu un pieņemtos lēmumus valsts atbalsta jomā (24),

| — | ņemot vērā 2018. gada 23. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (COM(2018)0218); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 23. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (COM(2018)0218);

| — | ņemot vērā projektu Līgumam par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Līgumam par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas,

| — | ņemot vērā politisko deklarāciju, kurā izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā politisko deklarāciju, kurā izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars,

| — | ņemot vērā rezultātus, kas gūti dažādu G7, G8 un G20 samitos par starptautiskiem nodokļu jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezultātus, kas gūti dažādu G7, G8 un G20 samitos par starptautiskiem nodokļu jautājumiem,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 27. jūlijā pieņemto rezolūciju par Adisabebas rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 27. jūlijā pieņemto rezolūciju par Adisabebas rīcības programmu,

| — | ņemot vērā augsta līmeņa grupas jautājumos par nelikumīgām kapitāla plūsmām no Āfrikas ziņojumu, ko kopīgi pasūtīja Āfrikas Savienības komisija (AUC) un ANO Āfrikas Ekonomikas komisijas Āfrikas valstu finanšu, plānošanas un ekonomiskās attīstības ministru konferencei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augsta līmeņa grupas jautājumos par nelikumīgām kapitāla plūsmām no Āfrikas ziņojumu, ko kopīgi pasūtīja Āfrikas Savienības komisija (AUC) un ANO Āfrikas Ekonomikas komisijas Āfrikas valstu finanšu, plānošanas un ekonomiskās attīstības ministru konferencei,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 28. janvāra paziņojumu par ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai (COM(2016)0024), kurā Komisija aicina ES rādīt piemēru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 28. janvāra paziņojumu par ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai (COM(2016)0024), kurā Komisija aicina ES rādīt piemēru,

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs (25) un 2019. gada 15. janvāra rezolūciju par dzimumu līdztiesības un nodokļu politiku Eiropas Savienībā (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs (25) un 2019. gada 15. janvāra rezolūciju par dzimumu līdztiesības un nodokļu politiku Eiropas Savienībā (26),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 8. panta 2. punktā noteikto pienākumu vienmēr ievērot tiesību aktus privātuma jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 8. panta 2. punktā noteikto pienākumu vienmēr ievērot tiesību aktus privātuma jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 23. janvāra ziņojumu “Ieguldītājiem paredzētas sistēmas pilsonības un uzturēšanās atļaujas iegūšanai Eiropas Savienībā” (COM(2019)0012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 23. janvāra ziņojumu “Ieguldītājiem paredzētas sistēmas pilsonības un uzturēšanās atļaujas iegūšanai Eiropas Savienībā” (COM(2019)0012),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 15. janvāra paziņojumu “Virzība uz efektīvāku un demokrātiskāku lēmumu pieņemšanu ES nodokļu politikā” (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 15. janvāra paziņojumu “Virzība uz efektīvāku un demokrātiskāku lēmumu pieņemšanu ES nodokļu politikā” (COM(2019)0008),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu “ES partnerības attīstības jomā un problēmas, ko rada starptautiski nolīgumi nodokļu jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu “ES partnerības attīstības jomā un problēmas, ko rada starptautiski nolīgumi nodokļu jomā”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Īpašās komitejas finanšu noziegumu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas jautājumos ziņojumu (A8-0170/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašās komitejas finanšu noziegumu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas jautājumos ziņojumu (A8-0170/2019),

1.   
  Vispārīgs situācijas izklāsts

1.1.   
  Pārmaiņas

| 1. | uzskata, ka pašreizējie nodokļu noteikumi bieži vien nespēj sekot līdzi ekonomikas pieaugošajam ātrumam; atgādina, ka pašreizējie starptautiskie un valstu noteikumi nodokļu jomā lielākoties sākti izstrādāt 20. gadsimta sākumā; uzskata, ka ārkārtīgi vajadzīga pastāvīga noteikumu reforma, lai starptautiskās, ES un dalībvalstu nodokļu sistēmas būtu piemērotas jaunajiem 21. gadsimta ekonomikas, sociālajiem un tehnoloģiskajiem izaicinājumiem; norāda uz plašu izpratni par to, ka esošās nodokļu sistēmas un grāmatvedības metodes nav piemērotas šādām pārmaiņām un nevar nodrošināt to, ka visi tirgus dalībnieki maksā taisnīgu nodokļu daļu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Eiropas Parlaments ir sniedzis ievērojamu ieguldījumu cīņā pret finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, ko atklāja LuxLeaks, “Panamas dokumentu”, Paradīzes dokumentu”, Football Leaks, Bahamas Leaks un cum-ex lietā, un īpašu devumu ir nodrošinājis TAXE, TAX2 (27) un TAX3 īpašo komiteju, PANA izmeklēšanas komitejas un ECON komitejas darbs; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija pašreizējā pilnvaru termiņā ir ierosinājusi 26 tiesību aktu priekšlikumus, lai novērstu vairākas nepilnības, uzlabotu cīņu pret finanšu noziegumiem un agresīvu nodokļu plānošanu, kā arī lai uzlabotu nodokļu iekasēšanas efektivitāti un taisnīgumu nodokļu jomā; pauž dziļu nožēlu par to, ka Padomē nevirzās uz priekšu svarīgas uzņēmumu ienākumu nodokļa reformas iniciatīvas, kuru pieņemšana nav pabeigta, jo trūkst patiesas politiskās gribas; aicina drīzumā pieņemt vēl nepieņemtās ES iniciatīvas, kā arī rūpīgi uzraudzīt to īstenošanu, lai nodrošinātu efektivitāti un pienācīgu izpildi un būtu iespējams reaģēt uz mainīgo situāciju saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka nodokļu jurisdikcija var kontrolēt tikai tos nodokļu jautājumus, kas saistīti ar tās teritoriju, turpretim ekonomiskās plūsmas un daži nodokļu maksātāji, piemēram, starptautiskie uzņēmumi (MNEs) un ārkārtīgi bagātas privātpersonas (HNWIs), darbojas globālā mērogā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka, lai noteiktu nodokļu bāzi, ir vajadzīgs pilnīgs priekšstats par nodokļu maksātāja situāciju, tostarp tām daļām, kas neatrodas attiecīgajā nodokļu jurisdikcijā, un ir jānosaka, kura daļa attiecas uz kuru jurisdikciju; norāda, ka šādas nodokļu bāzes ir jāsadala starp nodokļu jurisdikcijām, lai izvairītos no dubultas aplikšanas ar nodokļiem un dubultas nodokļu nemaksāšanas; apstiprina, ka priekšroka jādod dubultas nodokļu nemaksāšanas izskaušanai, kā arī jānodrošina dubultas aplikšanas ar nodokļiem novēršana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka visām ES iestādēm un arī dalībvalstīm ir jācenšas izskaidrot iedzīvotājiem nodokļu jomā, kas tiek darīts, lai novērstu pastāvošās problēmas un nepilnības; uzskata, ka ES ir jāpieņem plaša stratēģija, saskaņā ar kuru ES ar attiecīgu politiku atbalsta dalībvalstis, lai tās no pašreizējām kaitīgajām nodokļu sistēmām pārietu uz tādu nodokļu sistēmu, kas ir saderīga ar ES tiesisko regulējumu un ES Līgumu garu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka ir būtiski palielinājušās ekonomiskās plūsmas (28) un nodokļu rezidences maiņas iespējas; brīdina, ka dažas jaunās parādības (29) savā būtībā ir nepārredzamas vai sekmē nepārredzamību, ļaujot izvairīties no nodokļu maksāšanas, apiet nodokļus, veikt agresīvu nodokļu plānošanu un legalizēt nelikumīgi iegūtus līdzekļus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka dažas ES dalībvalstis atņem nodokļu bāzi citām dalībvalstīm, piesaistot citur iegūto peļņu un tādējādi ļaujot uzņēmumiem mākslīgi samazināt nodokļu bāzi; norāda, ka šī prakse ne tikai kaitē ES solidaritātes principam, bet arī rada bagātības pārdali par labu starptautiskajiem uzņēmumiem un to akcionāriem uz ES iedzīvotāju rēķina; atbalsta akadēmisko aprindu un žurnālistu svarīgo darbu, kas palīdz atklāt šādu praksi; |
| --- | --- |

8.

1.2.   
  Nodokļu uzlikšanas mērķis un sekas, ko Eiropas sabiedrībai rada krāpšana nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, kaitnieciska nodokļu prakse un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija

| 9. | uzskata, ka taisnīgai nodokļu sistēmai un apņēmīgai cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu plānošanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ir galvenā loma taisnīgas sabiedrības un spēcīgas ekonomikas veidošanā un vienlaikus arī sociālo līgumu un tiesiskuma aizsardzībā; norāda, ka taisnīgai un efektīvai nodokļu sistēmai ir būtiska nozīme nevienlīdzības novēršanā, jo tā ne tikai rod finansējumu publiskajiem izdevumiem sociālās mobilitātes atbalstam, bet arī samazina ienākumu nevienlīdzību; uzsver, ka nodokļu politika var būtiski ietekmēt lēmumus, kas skar nodarbinātību, investīciju līmeni un uzņēmumu vēlmi paplašināties; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka vissteidzamākā prioritāte ir samazināt nodokļu plaisu, ko rada krāpšana nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, agresīva nodokļu plānošana un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, un to ietekmi uz valstu un ES budžetiem, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nodokļu taisnīgumu visiem nodokļu maksātājiem, cīnītos pret pieaugošo nevienlīdzību un stiprinātu uzticēšanos demokrātiskai politikas veidošanai, nodrošinot, ka krāpniekiem salīdzinājumā ar godīgiem nodokļu maksātājiem nav konkurences priekšrocību nodokļu nemaksāšanas dēļ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka kopīgiem ES un valstu centieniem ir izšķiroša nozīme, lai aizsargātu ES un valstu budžetus no zaudējumiem, ko rada nesamaksāti nodokļi; norāda, ka tikai ar efektīvi pilnā apmērā iekasētiem nodokļu ieņēmumiem dalībvalstis var cita starpā nodrošināt kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus, tostarp izmaksu ziņā pieejamu izglītību, veselības aprūpi, mājokļus, drošību, noziedzības kontroli, reaģēšanu ārkārtas situācijās, sociālo nodrošinājumu, aprūpi, darba un vides standartu ievērošanu, cīņu pret klimata pārmaiņām, dzimumu līdztiesības veicināšanu, sabiedrisko transportu un būtisko infrastruktūru, lai veicinātu un, ja nepieciešams, stabilizētu sociāli līdzsvarotu attīstību nolūkā virzīties uz ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka pēdējā laika tendences nodokļu un nodokļu iekasēšanas jomā, pārvirzot nodokļus no bagātības uz ienākumiem, no kapitāla ienākumiem uz ienākumiem no darba un uz patēriņu, no lielajiem starptautiskiem uzņēmumiem uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un no finanšu sektora uz reālo ekonomiku, ir nesamērīgi skārušas sievietes un iedzīvotājus ar zemiem ienākumiem — iedzīvotāju grupām, kas ir visvairāk atkarīgas no ienākumiem, ko gūst no darba, un kas lielāko daļu no ienākumiem tērē patēriņa precēm (30); norāda, ka bagāto vidū izvairīšanās no nodokļu maksāšanas ir sastopama biežāk (31); aicina Komisiju savos leģislatīvajos priekšlikumos nodokļu un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā ņemt vērā ietekmi uz sociālo attīstību, tostarp dzimumu līdztiesību, un citām iepriekš minētajām politikas jomām; |
| --- | --- |

12.

1.3.   
  Skaidras naudas darījumu riski un ieguvumi

| 13. | uzsver, ka, neraugoties uz ieguvumiem, piemēram, pieejamību un ātrumu, skaidras naudas darījumi joprojām ir saistīti ar augstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, tostarp krāpšanas PVN jomā, risku; norāda, ka vairākas dalībvalstis jau ir noteikušas skaidras naudas maksājumu ierobežojumus norāda arī, ka, lai arī noteikumi par skaidras naudas kontroli uz ES ārējām robežām ir saskaņoti, dalībvalstu noteikumi par skaidras naudas plūsmām ES robežās atšķiras; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka šo pasākumu sadrumstalotība un atšķirības tajos var traucēt pienācīgu iekšējā tirgus darbību; tādēļ aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu par Eiropas mēroga maksājumu ierobežošanu skaidrā naudā, kas tomēr paredz saglabāt skaidru naudu kā maksāšanas līdzekli; turklāt norāda, ka lielas nominālvērtības euro banknotes rada augstāku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas risku; atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) 2016. gadā paziņoja, ka tā vairs neemitēs jaunas 500 EUR banknotes (pat ja atlikušais krājums joprojām ir likumīgs maksāšanas līdzeklis); aicina ECB izstrādāt grafiku, lai pakāpeniski atteiktos no iespēju izmantot 500 EUR banknotes; |
| --- | --- |

14.

1.4.   
  Kvantitatīvs novērtējums

| 15. | uzsver, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešana un agresīva nodokļu plānošana atņem resursus valstu un Eiropas Savienības budžetiem (32); atzīst, ka šo zaudējumu kvantitatīva noteikšana nav vienkārša; tomēr norāda, ka paaugstinātas pārredzamības prasības ne tikai uzlabotu datu pareizību, bet arī palīdzētu mazināt nepārredzamību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka ir bijuši vairāki novērtējumi, kuros mēģināts kvantificēt zaudējumus, ko rada krāpšana nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīva nodokļu plānošana; atgādina, ka datu rakstura vai trūkuma dēļ neviens no tiem nesniedza pietiekami plašu situācijas atspoguļojumu; norāda, ka daži no nesenajiem novērtējumiem papildina cits citu un balstās uz atšķirīgām, taču savstarpēji papildinošām metodoloģijām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka, lai arī Komisija veic PVN iztrūkuma aplēses ES līmenī, tikai piecpadsmit dalībvalstis šobrīd gatavo pašas savas nodokļu iztrūkuma aplēses; aicina dalībvalstis Komisijas vadībā sagatavot visaptverošas nodokļu iztrūkuma aplēses, kas neaprobežotos tikai ar PVN, un iekļaut aprēķinos visu nodokļu stimulu izmaksa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vēlreiz pauž nožēlu par to, ka “trūkst ticamas un objektīvas statistikas par to, cik lielos apmēros notiek nodokļu apiešana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt atbilstošas un pārredzamas metodes, ar kurām var noteikt šo parādību apmēru, kā arī ietekmi uz valstu publiskajām finansēm, ekonomisko aktivitāti un publiskajām investīcijām” (33); atgādina par statistikas biroju politiskās un finansiālās neatkarības nozīmīgumu statistikas datu uzticamības nodrošināšanā; aicina lūgt Eurostat tehnisko palīdzību visaptverošu un precīzu statistikas datu vākšanai un norādījumus, lai dati tiktu nodrošināti salīdzināmā un ērti saskaņojamā digitālā formātā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | īpaši atgādina, ka 2015. gadā tika veikts empīrisks novērtējums par ikgadējo ieņēmumu zaudējumu apmēru, ko rada agresīva uzņēmumu nodokļu plānošana ES; norāda, ka novērtējumā minētā summa ir no 50–70 miljardiem EUR (zaudējumi, ko rada tikai peļņas novirzīšana un kas atbilst vismaz 17 % no uzņēmumu ienākuma nodokļa (UIN) ieņēmumiem 2013. gadā un 0,4 % no IKP) līdz 160–190 miljardiem EUR (pieskaitot zaudējumus, ko rada lielo starptautisko uzņēmumu īpašie nodokļu režīmi un neefektīva nodokļu iekasēšana); |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Padomi un dalībvalstis, it īpaši izmantojot programmas Fiscalis atbalstu, piešķirt prioritāti projektiem, kuru mērķis ir noteikt nodokļu apiešanas apmēru, lai efektīvāk risinātu jautājumu par pašreizējo nodokļu iztrūkumu; uzsver, ka Eiropas Parlaments ir pieņēmis (34) palielinājumu programmai Fiscalis; mudina dalībvalstis Komisijas vadībā aplēst, cik daudz negūtos nodokļos tās zaudē, un katru gadu publicēt rezultātus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka pēc SVF darba dokumentā (35) aplēsts, ka zaudējumi, ko rada nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana (BEPS) un kas saistīti ar nodokļu oāzēm, visā pasaulē ir aptuveni 600 miljardi USD gadā; norāda, ka SVF ilgtermiņa aptuvenās zaudējumu aplēses ir 400 miljardi USD ESAO valstīs (1 % no to IKP) un 200 miljardi USD jaunattīstības valstīs (1,3 % no to IKP); |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē jaunākās aplēses par tā saucamo neredzamo ekonomiku (NOE), ko bieži sauc par ēnu ekonomiku, 2017. gada Eiropas Savienības nodokļu politikas apskatā (36), kas sniedz plašāku priekšstatu par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzsver, ka ar NOE apmēru veido tās saimnieciskās darbības, kuras nav iespējams konstatēt parastajos datu avotos, ko izmanto valstu finanšu rādītāju apkopošanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka katru gadu gandrīz 40 % no peļņas, ko gūst lielie starptautiskie uzņēmumi visā pasaulē, tiek novirzīti uz nodokļu oāzēm un ka dažas Eiropas Savienības valstis ir galvenās zaudētājas šīs peļņas novirzīšanas dēļ, jo 35 % novirzītās peļņas nāk no ES valstīm, kam seko jaunattīstības valstis (30 %) (37); norāda, ka aptuveni 80 % no peļņas, kas tika novirzīta no daudzām ES dalībvalstīm, tiek novirzītas uz dažām citām ES dalībvalstīm vai caur tām; norāda, ka lielie starptautiskie uzņēmumi, iespējams, maksā par 30 % mazāk nodokļu nekā to vietējie konkurenti un ka agresīva nodokļu plānošana kropļo konkurenci vietējiem uzņēmumiem, īpaši MVU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka jaunākās aplēses liecina, ka nodokļu izvairīšanās dēļ katru gadu tiek zaudēti 825 miljardi EUR (38); |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka lielajiem starptautiskajiem uzņēmumiem, kas tika uzklausīti TAXE3 komitejā, ir pašiem savas efektīvu nodokļu likmju aplēses (39); norāda, ka ir eksperti, kas apšauba šīs aplēses; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina vākt statistikas datus par lieliem darījumiem brīvostās, muitas noliktavās un speciālajās ekonomiskajās zonās un apkopot informāciju, ko sniedz starpnieki un trauksmes cēlēji; |
| --- | --- |

26.

1.5.   
  Nodokļu nemaksāšana, nodokļu apiešana, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīva nodokļu plānošana (ATP)

| 27. | atgādina, ka cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanas nodokļu jomā ir nelikumīgas rīcības apkarošana, savukārt cīņa pret nodokļu apiešanu ir tādu situāciju risināšana, kad tiek izmantotas nepilnības tiesību aktos vai, kad it kā rīcība atbilst tiesību aktiem (ja vien nodokļu iestādes vai galu galā — tiesas tās neatzīst par nelikumīgām), taču ir pretrunā tiesību aktu garam; tādēļ aicina vienkāršot nodokļu sistēmu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka uzlabojumi nodokļu iekasēšanas jomā ES valstīs visdrīzāk samazinātu ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas saistītus noziegumus un ar tiem saistīto noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka agresīva nodokļu plānošana (ANP) ir nodokļu plānošana ar mērķi mazināt nodokļu saistības, izmantojot nodokļu sistēmas īpatnības vai divu vai vairāku nodokļu sistēmu neatbilstību, kas ir pretrunā tiesību aktu garam; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē Komisijas atbildi uz TAXE, TAX2 un PANA rezolūcijās paustajiem aicinājumiem labāk identificēt ANP un kaitniecisku nodokļu praksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju un Padomi ierosināt un pieņemt visaptverošu un precīzu ANP rādītāju definīciju, balstoties uz pazīmēm, kas apzinātas, veicot direktīvas par administratīvu sadarbību nodokļu jomā piekto pārskatīšanu (DAC6) (40), un attiecīgajiem Komisijas pētījumiem un ieteikumiem (41); uzsver, ka šādus skaidrus rādītājus attiecīgā gadījumā var balstīt uz starptautiskā līmenī noteiktiem standartiem; aicina dalībvalstis izmantot šos rādītājus jebkādas tādas kaitīgas nodokļu prakses izskaušanai, kas izriet no nepilnībām esošajās nodokļu sistēmās; aicina Komisiju un Padomi regulāri atjaunināt šos rādītājus, ja parādās jauni ANP mehānismi vai paņēmieni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa maksātāji un ārkārtīgi bagātas privātpersonas (HNWI) līdzīgi izmanto korporatīvas struktūras un tām līdzīgas struktūras, piemēram, trasta fondus un ārzonas centrus, lai īstenotu agresīvu nodokļu plānošanu; norāda uz starpnieku (42) lomu šādu shēmu izveidē; atgādina šajā jautājumā, ka lielākos HNWI ienākumus rada kapitāla pieaugums, nevis peļņa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas novērtējumu un to, ka ANP rādītāji iekļauti tās 2018. gada Eiropas pusgada valstu ziņojumos. aicina šādu novērtējumu veikt regulāri, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES iekšējā tirgū, kā arī publiskā sektora ieņēmumu lielāku stabilitāti ilgtermiņā; aicina Komisiju, ja nepieciešams, oficiālu ieteikumu veidā nodrošināt skaidrus pēcpasākumus, lai izbeigtu ANP praksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | lai panāktu nodokļu maksātāju uzticēšanos nodokļu sistēmām, atkārtoti aicina uzņēmumus kā nodokļu maksātājus pilnībā izpildīt savas nodokļu saistības un atturēties veikt agresīvu nodokļu plānošanu nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas nolūkā, atturēties no kaitējošas nodokļu prakses, kas ir daļa no to korporatīvās sociālās atbildības, kā to nosaka Apvienoto Nāciju Organizācijas pamatprincipi attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām un ESAO pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mudina dalībvalstis, kas piedalās ciešākas sadarbības procedūrā, pēc iespējas ātrāk vienoties par finanšu darījumu nodokļa (FTT) pieņemšanu, vienlaikus atzīstot, ka vispiemērotākais būtu globāls risinājums; |
| --- | --- |

35.

2.   
  Nodokļu uzlikšana uzņēmumiem

| 36. | atgādina, ka līdz ar globalizāciju un digitalizāciju ir ievērojami palielinājusies iespēja izvēlēties uzņēmuma atrašanās vietu vai reģistrācijas vietu atkarībā no vēlamā tiesiskā regulējuma; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka nodokļi jāmaksā jurisdikcijās, kur faktiski tiek veikta materiālā un patiesā saimnieciskā darbība un radīta vērtība, vai — netiešo nodokļu uzlikšanas gadījumā — jurisdikcijās, kur notiek patēriņš; uzsver, ka to var panākt, pieņemot ES kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), kas paredz pienācīgu un taisnīgu sadali un cita starpā ietver visus materiālos aktīvus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka ar ATAD I ES tika pieņemts izceļošanas nodoklis, kas dod iespēju dalībvalstīm aplikt ar nodokli tās teritorijā radītā kapitāla pieauguma ekonomisko vērtību, pat ja šāds pieaugums izceļošanas brīdī nav izmantots; uzskata, ka princips, kas paredz aplikt ar nodokli dalībvalstīs iegūtu peļņu, pirms tā tiek izvesta no Savienības, būtu jānostiprina, piemēram, saskaņoti ieturot nodokļus par procentu un honorāru maksājumiem, kā arī novēršot esošās nepilnības un neļaujot izvest peļņu ārpus ES, ja par to nav nomaksāti nodokļi; aicina Padomi atsākt sarunas par priekšlikumu procentu un honorāru direktīvai (43); norāda, ka nodokļu nolīgumi bieži vien samazina ieturamā nodokļa likmi, lai izvairītos no nodokļu dubultās uzlikšanas (44); |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkārtoti apstiprina, ka ar starptautisko nodokļu noteikumu pielāgošanu ir jāreaģē uz nodokļu nemaksāšanu, kas izriet no iespējas izmantot valstu nodokļu noteikumu un nodokļu nolīgumu tīklu kombināciju, kā rezultātā tiek samazināta nodokļu bāze un notiek dubulta neaplikšana ar nodokļiem, vienlaikus nodrošinot, ka nenotiek dubulta aplikšana ar nodokļiem; |
| --- | --- |

39.

2.1.   
  BEPS rīcības plāns un tā īstenošana ES: Nodokļu apiešanas novēršanas direktīva (ATAD)

| 40. | atzīst, ka G20 un ESAO virzītā BEPS projekta mērķis bija saskaņoti likvidēt iemeslus un apstākļus, kas veicina BEPS praksi, uzlabojot nodokļu tiesību aktu saskaņotību pāri robežām un stiprinot pietiekamības prasības, kā arī uzlabojot pārredzamību un noteiktību; tomēr norāda, ka vēlme un apņemšanās sadarboties attiecībā uz ESAO BEPS rīcības plānu ir atšķiras gan valstu starpā, gan atkarībā no konkrētajām darbībām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka G20 un ESAO 15 punktu BEPS rīcības plāns, kas bija paredzēts, lai saskaņoti risinātu cēloņus un apstākļus, kas rada BEPS praksi, tiek īstenots un uzraudzīts un ka, piemērojot paplašināto satvaru, notiek plašākas diskusijas plašākā kontekstā, nevis tikai sākotnēji iesaistītajās valstīs; tādēļ aicina dalībvalstis atbalstīt gan paplašinātā satvara pilnvaru, gan darbības reformu, lai nodrošinātu, ka esošais starptautiskais satvars aptver atlikušās nodokļu sistēmas nepilnības un neatrisinātos jautājumus nodokļu jomā; atzinīgi vērtē iekļaujošā satvara iniciatīvu apspriesties un rast globālu vienprātību tam, kā sadalīt nodokļu uzlikšanas tiesības valstu starpā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ņem vērā to, ka šie pasākumi ir arī jāīsteno; pieņem zināšanai politikas piezīmi (45) attiecībā uz iekļaujošu BEPS satvaru, kura mērķis ir izstrādāt iespējamos risinājumus konstatētajām problēmām, kas saistītas ar digitālās ekonomikas aplikšanu ar nodokļiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka dažas valstis nesen pieņēmušas vienpusējus pasākumus, kas vērsti pret kaitējošu praksi nodokļu jomā (piemēram, Apvienotā Karaliste pieņēmusi novirzītās peļņas nodokli, savukārt ASV īstenojusi nodokļu reformu, pieņemot noteikumus par vispārēju minimālo nemateriālo ienākumu nodokli (Global Intangible Low-Taxed Income — GILTI), lai nodrošinātu, ka starptautisko uzņēmumu ārvalstīs gūtie ienākumi pienācīgi tiek aplikti ar nodokļiem, piemērojot minimālo faktisko nodokļu likmi mātesuzņēmuma rezidences vietas valstī; aicina ES izvērtēt šos pasākumus; norāda, ka pretēji šiem vienpusējiem pasākumiem ES parasti veicina daudzpusējus un vienprātībā sakņotus risinājumus taisnīgai nodokļu tiesību sadalei; uzsver, ka, piemēram, ES par prioritāti izvirza globālu risinājumu nodokļu uzlikšanai digitālajā nozarē, taču vienalga ierosina ES digitālo pakalpojumu nodokli (DST), jo pasaules mēroga diskusijas norit lēni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka 2016. gada ES Nodokļu nemaksāšanas apkarošanas pakete papildina spēkā esošos noteikumus, lai ES vienotajā tirgū saskaņoti īstenotu 15 BEPS pasākumus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē to, ka ES ir pieņēmusi ATAD I un ATAD II direktīvu; norāda, ka minētās direktīvas nodrošina taisnīgāku aplikšanu ar nodokļiem, nosakot minimālo aizsardzības līmeni pret uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešanu visā ES un nodrošinot taisnīgāku un stabilāku vidi uzņēmumiem gan pieprasījuma, gan arī piedāvājuma ziņā; atzinīgi vērtē noteikumus par hibrīdneatbilstībām ar mērķi novērst nodokļu dubultu neuzlikšanu, lai izskaustu esošās neatbilstības un izvairītos no turpmāku neatbilstību radīšanas dalībvalstu starpā, kā arī dalībvalstu un trešo valstu starpā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē noteikumus par kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem (CFC), kas iekļauti ATAD I direktīvā, lai nodrošinātu, ka tādu saistīto uzņēmumu gūtā peļņa, kuri reģistrēti valstīs ar zemiem nodokļiem vai beznodokļu režīmu, tiek efektīvi aplikta ar nodokļiem; atzīst, ka minēto noteikumu pieņemšana, kā to vairākkārt aicinājis Eiropas Parlaments, novērš iekšējā tirgus darbības kropļošanu, ko izraisa dalībvalstu CFC noteikumu neesamība vai atšķirības, turklāt ne tikai situācijās, kad iesaistītas pilnīgi mākslīgas struktūras; pauž nožēlu par to, ka ATAD I direktīva paredz divas pieejas CFC noteikumu īstenošanai, un aicina dalībvalstis īstenot tikai vienkāršākos un efektīvākos CFC noteikumus, kas paredzēti ATAD I 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē ATAD I direktīvā iekļauto vispārējo noteikumu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu uzņēmumu ienākuma nodokļa saistību aprēķināšanai, kas dod iespēju dalībvalstīm ignorēt režīmus, kuri nav patiesi, un ņemt vērā visus būtiskos faktus un apstākļus, kas tiek izmantoti nodokļu priekšrocību gūšanai; atkārto savu vairākkārtējo aicinājumu pieņemt vispārēju un kopīgu stingru noteikumu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai, konkrētāk — spēkā esošajos tiesību aktos un it īpaši direktīvā par mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, direktīvā par uzņēmumu apvienošanu, kā arī direktīvā par procentu un honorāru maksājumiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkārtoti aicina noteikt skaidru pastāvīgas darījumdarbības vietas un būtiskas saimnieciskās klātbūtnes definīciju, lai uzņēmumi nevarētu mākslīgi izvairīties no aplikšanas ar nodokli dalībvalstīs, kurās tie veic saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina pabeigt darbu ES Kopējā transfertcenu noteikšanas forumā (KTNF) saistībā ar Komisijas veikto paraugprakses izstrādi un uzraudzību par īstenošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkārtoti pauž bažas par transfertcenu izmantošanu agresīvā nodokļu plānošanā un attiecīgi atgādina, ka atbilstīgi jārīkojas un jāuzlabo transfertcenu regulējums, lai risinātu šo problēmu; uzsver, ka jānodrošina, lai, veicot attiecīgos pasākumus un uzlabojumus, tiktu ņemta vērā ekonomiskā situācija, lai tie nodrošinātu noteiktību, skaidrību un taisnīgumu dalībvalstīm un uzņēmumiem, kuri darbojas Savienībā, un lai tie mazinātu noteikumu ļaunprātīgas izmantošanas risku peļņas novirzīšanas nolūkā, ņemot vērā ESAO 2010. gada pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem un nodokļu iestādēm par transfertcenām (46); tomēr norāda, ka, kā norādījuši eksperti un publikācijas, neatkarīgas struktūras koncepcija jeb nesaistītu pušu darījuma princips ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina kaitējošu nodokļu praksi (47); |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka ES pasākumi ar mērķi novērst nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, kā arī agresīvu nodokļu plānošanu ir nodrošinājuši nodokļu iestādēm atjauninātu instrumentu kopumu, lai varētu veikt taisnīgu nodokļu iekasēšanu, vienlaikus saglabājot ES uzņēmumu konkurētspēju; uzsver, ka nodokļu iestādēm jābūt atbildīgām par minēto instrumentu efektīvu izmantošanu, neradot papildu slogu atbildīgiem nodokļu maksātājiem, it īpaši MVU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzīst, ka jaunā informācijas plūsma, ko nodokļu iestādes saņem pēc ATAD I un DAC4 direktīvas pieņemšanas, prasa atbilstīgus resursus, lai nodrošinātu šādas informācijas pēc iespējas efektīvāku izmantošanu un lai efektīvi mazinātu pašreizējo nodokļu iztrūkumu; aicina visas dalībvalstis nodrošināt, ka iestāžu izmantotie instrumenti ir pietiekami un piemēroti, lai izmantotu šo informāciju un apvienotu un pārbaudītu informāciju no dažādiem avotiem un datu kopām; |
| --- | --- |

52.

2.2.   
  ES darbību stiprināšana cīņā pret uzņēmumu veiktu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un BEPS rīcības plāna papildināšana

2.2.1.   
  Dalībvalstu nodokļu sistēmu un vispārējās nodokļu vides rūpīga pārbaude — agresīva nodokļu plānošana ES (Eiropas pusgads)

| 53. | atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstu nodokļu sistēmu un vispārējās nodokļu vides izvērtēšana ir kļuvusi par daļu no Eiropas pusgada procesa atbilstīgi Eiropas Parlamenta šajā sakarā paustajam aicinājumam (48); atzinīgi vērtē Komisijas veiktos pētījumus un iegūtos datus (49), kas ļauj izvērtēt situācijas, kuras nodrošina ekonomiskos ANP rādītājus, un sniedz skaidras norādes par nodokļu plānošanas riskiem, kā arī nodrošina visām dalībvalstīm plašu datubāzi par šo parādību; norāda, ka dalībvalstīm jādarbojas lojālas sadarbības garā un tās nedrīkst veicināt ANP shēmu izveidi, kas nav saderīgas ar ES tiesisko regulējumu un ES Līgumu garu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prasa, lai šiem jaunajiem nodokļu rādītājiem Eiropas pusgadā tiktu piešķirts tāds pats statuss kā rādītājiem, kas saistīti ar izdevumu kontroli; uzsver ieguvumus no šādas nodokļu dimensijas piešķiršanas Eiropas pusgadam, jo tas ļaus novērst noteiktas kaitējošas nodokļu prakses, kas līdz šim nav novērstas ar ATAD direktīvu un citiem spēkā esošajiem Eiropas noteikumiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē to, ka DAC6 direktīvā noteiktas ziņojamu pārrobežu shēmu pazīmes, par kurām starpniekiem jāziņo nodokļu iestādēm, lai tās varētu veikt šo pazīmju izvērtēšanu; atzinīgi vērtē to, ka minētās agresīvas nodokļu plānošanas shēmu pazīmes var aktualizēt, ja tiek atklātas jaunas shēmas vai prakse; norāda, ka direktīvas īstenošanas termiņš vēl nav beidzies un noteikumi būs jāuzrauga, lai nodrošinātu to efektivitāti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Rīcības kodeksa jautājumu grupu katru gadu sniegt ziņojumu Padomei un Parlamentam par galvenajām shēmām, par kurām ziņojušas dalībvalstis, lai lēmumu pieņēmēji varētu sekot līdzi jaunajām nodokļu plānošanas shēmām, kuras tiek veidotas, un veikt pretpasākumus, kas var būt vajadzīgi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina gan ES iestādes, gan dalībvalstis nodrošināt, ka publiskā iepirkuma līgumi neveicina piegādātāju izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; norāda, ka dalībvalstīm būtu jāuzrauga un jānodrošina, ka uzņēmumi vai citas juridiskās personas, kas piedalās konkursos un slēdz iepirkuma līgumus, nav iesaistītas krāpšanā nodokļu jomā, nodokļu nemaksāšanā un ANP; aicina Komisiju izskaidrot pašreizējo publiskā iepirkuma praksi saskaņā ar ES iepirkuma direktīvu un, ja nepieciešams, ierosināt tās aktualizēšanu, kas gan neliedz piemērot ar nodokļiem saistītus apsvērumus kā izslēgšanas kritērijus vai pat kā atlases kritērijus publiskajā iepirkumā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju publicēt priekšlikumu, kad uzliktu dalībvalstīm par pienākumu nodrošināt, ka uzņēmēji, kas piedalās publiskajā iepirkumā, atbilst minimālajām pārredzamības prasībām attiecībā uz nodokļiem, īpaši saistībā ar ziņojumiem par valstīm, un ka tiem ir pārredzamas īpašnieku struktūras; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju pēc iespējas ātri pieņemt priekšlikumu, lai atceltu “patentlodziņa” režīmu, un aicina dalībvalstis savā teritorijā dot priekšroku kaitējumu neradošam un, ja iespējams, tiešam atbalstam pētniecībai un attīstībai; uzsver, ka nodokļu atvieglojumi uzņēmumiem ir jāveido piesardzīgi un jāīsteno tikai tad, ja ir acīmredzama to pozitīvā ietekme uz nodarbinātību un izaugsmi un jebkāds risks radīt jaunas nepilnības nodokļu sistēmā ir izslēgts; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atkārtoti aicina nodrošināt, lai esošie “patentlodziņi” veidotu patiesu saikni ar saimniecisko darbību, piemēram, izdevumu pārbaudes, un lai tie neradītu konkurences izkropļojumus; norāda uz nemateriālo aktīvu pieaugošo lomu starptautisku uzņēmumu vērtības ķēdē; konstatē, ka priekšlikumā par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KUINB) ir uzlabota pētniecības un attīstības izmaksu definīcija; atbalsta Parlamenta nostāju par nodokļu kredītu īstenu pētniecības un attīstības izdevumu segšanai. nevis nodokļu atskaitījumu par pētniecības un attīstības izdevumiem; |
| --- | --- |

60.

2.2.2.   
  Labāka sadarbība nodokļu jomā, tostarp CCCTB

| 61. | uzsver, ka nodokļu politikai Eiropas Savienībā jābūt vērstai gan uz cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu, gan uz pārrobežu saimnieciskās darbības veicināšanu, kas panākams, sadarbojoties nodokļu iestādēm un veidojot pārdomātu nodokļu politiku; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka pastāv daudzi ar nodokļiem saistīti šķēršļi, kas kavē pārrobežu saimniecisko darbību; norāda uz 2012. gada 25. oktobra rezolūciju par 20 būtiskākajām problēmām saistībā ar vienotā tirgus darbību Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu skatījumā (50), mudina Komisiju prioritārā kārtā pieņemt rīcības plānu šos šķēršļu novēršanai; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzinīgi vērtē KKUINB projekta atsākšanu, kas paredz to, ka Komisija pieņem savstarpēji saistītus priekšlikumus par KUINB un KKUINB; uzsver, ka KKUINB novērsīs nepilnības starp valstu nodokļu sistēmām, jo īpaši transfertcenu noteikšanā; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Padomi nekavējoties pieņemt un vienlaicīgi īstenot abus priekšlikumus, ņemot vērā Parlamenta atzinumu, kurā jau iekļauts virtuālas pastāvīgās darījumdarbības vietas jēdziens un nodokļu sadalīšanas formulas, kas novērsīs atlikušās nepilnības, kuras ļauj apiet nodokļus, un nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ņemot vērā norises digitalizācijas jomā; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis joprojām atsakās rast risinājumu, un aicina dalībvalstis pārvarēt atšķirīgās nostājas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atgādina, ka K(K)UINB piemērošana būtu jāpapildina ar kopēju grāmatvedības noteikumu īstenošanu un administratīvo prakšu pienācīgu saskaņošanu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atgādina, ka, lai izbeigtu peļņas novirzīšanas praksi un ieviestu principu, ka nodoklis tiek samaksāts peļņas iegūšanas vietā, KUINB un KKUINB jāievieš visās dalībvalstīs vienlaicīgi; ja Padome nepieņems vienprātīgu lēmumu par priekšlikumu izveidot KKUINB, aicina Komisiju iesniegt jaunu priekšlikumu, pamatojoties uz LESD 116. pantu, kas nosaka, ka Eiropas Parlaments un Padome rīkojas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, lai izdotu vajadzīgos tiesību aktus; |
| --- | --- |

66.

2.2.3.   
  Nodokļu uzlikšana uzņēmumiem digitālajā ekonomikā

| 67. | norāda, ka digitalizācija ir radījusi jaunu situāciju tirgū, proti, digitālās ekonomikas uzņēmumi var veikt darbību vietējos tirgos, lai arī tiem nav fiziskas un attiecīgi ar nodokli apliekamas klātbūtnes attiecīgajā tirgū, tādējādi radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus un negatīvi ietekmējot tradicionālos uzņēmumus; norāda, ka digitālās uzņēmējdarbības modeļiem ES faktiskais nodokļu slogs vidēji ir mazāks nekā tradicionālajiem uzņēmējdarbības modeļiem (51); |
| --- | --- |

67.

| 68. | šajā kontekstā norāda uz pakāpenisku pāreju no materiālās ražošanas uz nemateriāliem aktīviem starptautisko uzņēmumu vērtību ķēdēs, kā to apliecina patentmaksu un ieņēmumu no licencēšanas maksām relatīvais pieauguma temps pēdējos piecos gados (gandrīz 5 % gadā) salīdzinājumā ar preču tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI) (mazāk nekā 1 % gadā) (52); pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs digitālie uzņēmumi nemaksā gandrīz nekādus nodokļus, neraugoties uz ievērojamu digitālo klātbūtni un lielajiem ieņēmumiem šajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzskata, ka ES jāļauj veidoties pievilcīgai uzņēmējdarbības videi, lai panāktu pareizi funkcionējošu digitālo vienoto tirgu, vienlaikus nodrošinot digitālās ekonomikas taisnīgu aplikšanu ar nodokļiem; atgādina, ka attiecībā uz visas ekonomikas digitalizāciju — nosakot vietu, kur tiek radīta vērtība, ir jāņem vērā lietotāju ieguldījums, kā arī informācija, kas apkopota par patērētāju uzvedību tiešsaistē; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka, ja Savienībā nebūs kopējas pieejas digitālās ekonomikas aplikšanai ar nodokļiem, dalībvalstis varēs (un jau tagad var) pieņemt vienpusējus risinājumus, kas izraisa regulējuma arbitrāžu un vienotā tirgus fragmentāciju un var kļūt par slogu gan uzņēmumiem, kuri darbojas pārrobežu tirgū, gan nodokļu iestādēm; |
| --- | --- |

70.

| 71. | norāda uz Komisijas un dažu dalībvalstu vadošo lomu globālajās debatēs par nodokļu uzlikšanu digitālajai ekonomikai; mudina dalībvalstis turpināt savu proaktīvo darbu ESAO un ANO līmenī, jo īpaši izmantojot procesu, kas Politikas dokumentā ieviests ar iekļaujošo BEPS regulējumu (53); tomēr atgādina, ka ES nevajadzētu gaidīt globālu risinājumu un tai ir jārīkojas nekavējoties; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atzinīgi vērtē tiesību aktu kopumu par nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā, ko Komisija pieņēma 2018. gada 21. martā; tomēr pauž nožēlu, ka 2019. gada 12. marta ECOFIN sanāksmē Dānija, Somija, Īrija un Zviedrija palika pie atrunām vai pavisam noraidīja DST paketi (54); |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzsver, ka līdz šim panāktā vienošanās par to, kas ir uzskatāma par digitālo pastāvīgo darījumdarbības vietu — vienīgā līdz šim panāktā vienošanās — ir solis pareizajā virzienā, bet neatrisina jautājumu par nodokļu bāzes sadalījumu valstu starpā; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mudina dalībvalstis, kas vēlas apsvērt iespēju ieviest digitālo nodokli, darīt to, izmantojot ciešākas sadarbības procedūru, lai izvairītos no tālākas vienotā tirgus fragmentācijas, kas jau tagad notiek atsevišķu dalībvalstu gadījumā, kuras apsver ieviest pašas savus risinājumus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atzīst, ka tā dēvētais pagaidu risinājums nav optimāls risinājums; uzskata, ka pagaidu risinājums palīdzēs rast labāku risinājumu starptautiskā mērogā, zināmā mērā nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus vietējos tirgos; aicina ES dalībvalstis pēc iespējas ātri apspriest, pieņemt un īstenot ilgtermiņa risinājumu attiecībā uz nodokļu piemērošanu digitālajā ekonomikā (nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā), lai ES saglabātu savu noteicošo globālo pozīciju; uzsver, ka Komisijas ierosinātajam ilgtermiņa risinājumam vajadzētu būt par pamatu turpmākam darbam starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

75.

| 76. | norāda uz to, ka liela daļa ES iedzīvotāju pieprasa digitālo pakalpojumu nodokļa ieviešanu; atgādina, ka saskaņā ar apsekojumu rezultātiem 80 % iedzīvotāju Vācijā, Francijā, Austrijā, Nīderlandē, Zviedrijā un Dānijā atbalsta digitālo pakalpojumu nodokļa (DST) ieviešanu un uzskata, ka ES vajadzētu būt tai, kas virza starptautiskos centienus šai jomā; turklāt uzsver, ka aptaujāto iedzīvotāju vairākums vēlētos plašu DST piemērojumu (55); |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai DST būtu pagaidu pasākums ar to, ka 2018. gada 21. marta priekšlikumā Padomes direktīvai par digitālo pakalpojumu nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu digitālo pakalpojumu sniegšana (56) (COM(2018)0148) ir iekļauta turpināmības klauzula un lai sarunas par to, kas uzskatāms par nozīmīgu digitālo klātbūtni, tiktu paātrinātas; |
| --- | --- |

77.

2.2.4.   
  Efektīva aplikšana ar nodokļiem

| 78. | norāda, ka nominālās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes ES līmenī ir samazinājušās no vidēji 32 % 2000. gadā līdz 21,9 % 2018. gadā (57), kas ir par 32 % mazāk; pauž bažas par šādas konkurences ietekmi uz nodokļu sistēmu ilgtspēju un tās iespējamo izplatīšanos uz citām valstīm; konstatē, ka pirmais G20 un ESAO vadītais projekts BEPS jomā šai parādībai nepievērsās; atzinīgi vērtē paziņojumu par BEPS iekļaujošu satvaru, kura mērķis ir, neskarot pašreizējo situāciju izpētīt tiesības uzlikt nodokļus, līdz 2020. gadam (58) paaugstinot jurisdikciju iespēju aplikt ar nodokli peļņu, ja otra jurisdikcija, kurai ir tiesības aplikt ar nodokli, piemēro zemu efektīvo nodokļa likmi šai peļņai, kā rezultātā tiktu izveidota minimālā efektīvā aplikšana ar nodokli; norāda, ka saskaņā ar iekļaujošo BEPS satvaru pašreizējais ESAO vadītais darbs neparedz mainīt to, ka valstis vai jurisdikcijas joprojām var brīvi noteikt savu nodokļu likmi vai vispār neieviest nekādu uzņēmumu nodokļu sistēmu (59); |
| --- | --- |

78.

| 79. | atzinīgi vērtē jauno ESAO globālo standartu par nozīmīgas darbības faktoru attiecībā uz beznodokļu vai tikai nominālu nodokļu jurisdikcijām (60), ko savā ziņā iedvesmoja ES darbs pie ES sarakstu izveides (ES saraksta 2.2. taisnīguma kritērijs); |
| --- | --- |

79.

| 80. | norāda uz nesakritībām starp lielo uzņēmumu faktisko nodokļu likmju aplēsēm, kas bieži ir balstītas uz uzkrājumu nodokļiem (61), un faktisko nodokli, ko maksā lielie starptautiskie uzņēmumi; norāda, ka tradicionālās nozares vidēji maksā uzņēmumu ienākuma nodokļa faktisko likmi 23 % apmērā, bet digitālā nozare maksā aptuveni 9,5 % (62); |
| --- | --- |

80.

| 81. | norāda uz atšķirīgajām metodēm efektīvo nodokļu likmju aprēķināšanā, kas neļauj veikt uzticamu efektīvo nodokļu likmju (ETR) salīdzināšanu ES un pasaulē; norāda, ka dažkārt efektīvo nodokļu likmju aprēķini ES atšķiras par 2,2 % līdz pat 30 % (63); aicina Komisiju izstrādāt savu metodoloģiju un regulāri publicēt dalībvalstu ETR; |
| --- | --- |

81.

| 82. | aicina Komisiju novērtēt to, kā Eiropas Savienībā samazinās nominālās nodokļu likmes un šīs parādības ietekmi uz ETS, un ierosināt korektīvus pasākumus gan ES, gan attiecībā uz trešām valstīm, tostarp stingrus noteikumus par ļaunprātīgas izmantošanas nepieļaušanai, aizsardzības pasākumus, piemēram, stingrāku kontroli ārvalstu uzņēmumiem un ieteikumu labot situāciju, ko izraisījuši nodokļu nolīgumi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzskata, ka globālās nodokļu bāzes koordinācija, kas ir EASO/BEPS projekta rezultāts, būtu jāpapildina ar labāku nodokļu likmju koordināciju, lai uzlabotu efektivitātes līmeni; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina dalībvalstis aktualizēt rīcības kodeksa jautājumu grupas pilnvaras pētīt uzņēmumu peļņas minimālo efektīvo nodokļu likmju koncepciju, lai veiktu pēcpasākumus ESAO darbam saistībā ar nodokļu problēmām, kas saistītas ar ekonomikas digitalizāciju; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ņem vērā Francijas finanšu ministra sniegto paziņojumu 2018. gada 23. oktobra TAX3 komitejas sanāksmes laikā par nepieciešamību diskutēt par minimālas nodokļu uzlikšanas koncepciju; atzinīgi vērtē Francijas gatavību debates par minimālu nodokļu uzlikšanu noteikt par vienu no prioritātēm tās G7 prezidentūras laikā 2019. gadā, par ko tika vēlreiz atgādināts 2019. gada 12. marta ECOFIN sanāksmē; |
| --- | --- |

85.

2.3.   
  Administratīvā sadarbība tiešo nodokļu jomā

| 86. | uzsver, ka kopš 2014. gada jūnija direktīva par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (DAC) grozīta četras reizes; |
| --- | --- |

86.

| 87. | aicina Komisiju novērtēt un iesniegt priekšlikumus, lai novērstu nepilnības DAC2 direktīvā, konkrētāk, iekļaujot direktīvas darbības jomā materiālos pamatlīdzekļus un kriptovalūtas, paredzot sankcijas finanšu iestādēm par pienākumu nepildīšanu vai nepatiesu ziņu sniegšanu un iekļaujot darbības jomā vairāk finanšu iestāžu veidus un kontu veidu, par kuriem patlaban netiek ziņots, piemēram, pensiju fondus; |
| --- | --- |

87.

| 88. | atkārtoti aicina paplašināt tās darbības jomu attiecībā uz informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem un plašākas piekļuves nodrošināšanu Komisijai, kā arī vairāk saskaņot dažādu valsts nodokļu iestāžu nodokļu nolēmumu pieņemšanas praksi; |
| --- | --- |

88.

| 89. | šai sakarā aicina Komisiju nekavējoties sagatavot pirmo DAC3 direktīvas novērtējumu, pievēršot īpašu vērību to nolēmumu skaitam, par kuriem notikusi informācijas apmaiņa, kā arī tādu gadījumu skaitam, kad dalībvalstu nodokļu iestādes piekļuvušas citas dalībvalsts rīcībā esošai informācijai; prasa novērtējumā pievērst vērtību arī būtiskas ar nodokļu nolēmumiem saistītas informācijas izpaušanas radītajai ietekmei (nolēmumu skaits, saņēmēji, faktiskā nodokļu likme, ko paredz katrs nolēmums); aicina dalībvalstis publicēt informāciju par to noslēgtiem nodokļu nolēmumiem; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pauž nožēlu par to, ka par nodokļiem atbildīgais komisārs neatzīst nepieciešamību paplašināt pašreizējo sistēmu informācijas apmaiņai starp valstu nodokļu iestādēm; |
| --- | --- |

90.

| 91. | atkārtoti aicina arī nodrošināt, lai personām, ko skar kopējās vai papildu intereses (tostarp mātesuzņēmumiem un to meitasuzņēmumiem), nodokļu revīzijas tiktu veiktas vienlaicīgi, kā arī aicina turpināt uzlabot dalībvalstu sadarbību nodokļu jomā, paredzot pienākumu sniegt atbildes uz grupētiem informācijas pieprasījumiem nodokļu jautājumos; atgādina, ka tiesības klusēt attiecībā pret nodokļu iestādēm neattiecas uz vienkāršām administratīvām izmeklēšanām un ka ir nepieciešama sadarbība (64); |
| --- | --- |

91.

| 92. | uzskata, ka saskaņotām pārbaudēm uz vietas un kopīgām revīzijām jābūt daļai no Eiropas s nodokļu iestāžu sadarbības sistēmas; |
| --- | --- |

92.

| 93. | uzsver, ka nodokļu efektīvāku iekasēšanu veicina ne tikai informācijas apmaiņa nodokļu iestāžu starpā un šādas informācijas apstrāde, bet arī paraugprakses apmaiņa; aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti paraugprakses apmaiņai nodokļu iestāžu starpā, īpaši nodokļu iestāžu digitalizācijas jomā; |
| --- | --- |

93.

| 94. | aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņot nodokļu deklarāciju iesniegšanas digitālo sistēmu procedūras, lai atvieglotu pārrobežu darbību un samazinātu birokrātiju; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina Komisiju drīzumā izvērtēt DAC4 direktīvas īstenošanu, kā arī to, vai dalībvalstu nodokļu iestādes efektīvi piekļūst citu dalībvalstu rīcībā esošajai informācijai par katru valsti; prasa Komisijai izvērtēt to, kā DAC4 direktīva ir saistīta ar G20 BEPS rīcības plānā paredzēto 13. darbību par informācijas par katru valsti apmaiņu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | atzinīgi vērtē finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu ar Andoru, Lihtenšteinu, Monako, Sanmarino un Šveici, pamatojoties uz globālu standartu, ko izstrādājusi ESAO; aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt Līguma noteikumus, lai nodrošinātu atbilstību grozītajai direktīvai par administratīvu sadarbību nodokļu jomā; |
| --- | --- |

96.

| 97. | turklāt uzsver arī devumu, ko nodrošinājusi programma Fiscalis 2020, kuras mērķis ir uzlabot iesaistīto valstu, to nodokļu iestāžu un amatpersonu sadarbību; uzsver pievienoto vērtību, ko nodrošina kopīgās darbības šajā jomā, un iespējamās programmas nozīmi lielu Eiropas IT sistēmu izveidē un darbībā; |
| --- | --- |

97.

| 98. | atgādina dalībvalstīm, ka to pienākums saskaņā ar Līgumu (65) ir sadarboties lojāli, patiesi un ātri; tādēļ — ņemot vērā pārrobežu lietas, it īpaši tā dēvētos cum-ex dokumentus, — aicina visu dalībvalstu nodokļu iestādes izraudzīties vienotus kontaktpunktus atbilstīgi Kopīgās starptautiskās darba grupas jautājumos par kopīgu izmeklēšanu un sadarbību (JITSIC) vienoto kontaktpunktu sistēmai ESAO kontekstā (66), lai sekmētu un uzlabotu sadarbību cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu; aicina Komisiju arī sekmēt un koordinēt dalībvalstu vienoto kontaktpunktu sadarbību; |
| --- | --- |

98.

| 99. | iesaka noteikt prasību dalībvalstu iestādēm, kurām to partneri citās dalībvalstīs ir paziņojuši par iespējamiem tiesību aktu pārkāpumiem, savlaicīgi sniegt oficiālu paziņojumu par saņemšanu un attiecīgā gadījumā arī pienācīgu atbildi par veiktajiem pasākumiem pēc iepriekš minētā paziņojuma saņemšanas; |
| --- | --- |

99.

2.4.   
  Dividenžu sadalīšana un par dividendēm maksājamo nodokļu summas samazināšana

| 100. | norāda, ka cum-ex darījumi ir labi zināma globāla problēma jau kopš pagājušā gadsimta 90. gadiem, taču nav veikti nekādi saskaņoti pasākumi, lai tos novērstu; pauž nožēlu par krāpšanu nodokļu jomā, kas atklājās saistībā ar tā dēvēto cum-ex dokumentu skandālu un kas saskaņā ar publiskotajām aplēsēm, iespējams, radījusi dalībvalstīm nodokļu ieņēmumu zaudējumus 55,2 miljardu EUR apmērā; uzsver, ka Eiropas žurnālistu konsorcijs ir noskaidrojis, ka Vācija, Dānija, Spānija, Itālija un Francija, iespējams, ir cum-ex tirdzniecības prakses galvenie mērķa tirgi, kam seko Beļģija, Somija, Polija, Nīderlande, Austrija un Čehijas Republika; |
| --- | --- |

100.

| 101. | uzsver, ka nodokļu sistēmu sarežģītība var radīt juridiskas nepilnības, kas veicina tādas nodokļu krāpšanas shēmas kā, piemēram, cum-ex; |
| --- | --- |

101.

| 102. | norāda, ka sistemātiskā krāpšana, kurā tika izmantotas cum-ex un cum-cum shēmas, daļēji bija iespējama tādēļ, ka attiecīgās dalībvalstu iestādes neveica pietiekamas nodokļu atmaksas pieprasījumu pārbaudes, un arī tādēļ, ka nav skaidras un pilnīgas informācijas par akciju faktiskajiem īpašniekiem; aicina dalībvalstis visām attiecīgajām iestādēm nodrošināt iespēju piekļūt pilnīgai un aktuālai informācijai par akciju īpašniekiem; aicina Komisiju novērtēt, vai šajā jomā būtu vajadzīga ES mēroga rīcība, un iesniegt tiesību akta priekšlikumu, ja novērtējums pamato šādas rīcības nepieciešamību; |
| --- | --- |

102.

| 103. | uzsver, ka šie atklājumi norāda uz iespējamiem trūkumiem valsts nodokļu tiesību aktos un pašreizējās informācijas apmaiņas sistēmās un sadarbībā starp dalībvalstu iestādēm; mudina dalībvalstis efektīvi izmantot visus komunikācijas kanālus, valstu rīcībā esošos datus un arī datus, kuru pieejamību nodrošina uzlabotais informācijas apmaiņas mehānisms; |
| --- | --- |

103.

| 104. | uzsver, ka tā dēvēto cum-ex dokumentu pārrobežu aspekti būtu jārisina daudzpusējā līmenī; brīdina, ka jaunu divpusēju nolīgumu slēgšana par informācijas apmaiņu divpusējiem sadarbības mehānismiem atsevišķu dalībvalstu starpā sarežģītu jau tā sarežģīto starptautisko noteikumu sistēmu, radītu jaunas nepilnības un veicinātu pārredzamības trūkumu; |
| --- | --- |

104.

| 105. | mudina visas dalībvalstis rūpīgi izmeklēt un analizēt to jurisdikcijās īstenoto dividenžu maksājumu praksi, lai atklātu nepilnības savos nodokļu tiesību aktos, kas rada iespējas, ko ļaunprātīgi izmanto nodokļu krāpnieki un nemaksātāji, analizēt šis prakses iespējamo pārrobežu dimensiju un izbeigt jebkādu kaitējošu nodokļu praksi; aicina dalībvalstis dalīties ar paraugpraksi šajā jomā; |
| --- | --- |

105.

| 106. | aicina dalībvalstis un to finanšu uzraudzības iestādes novērtēt nepieciešamību aizliegt tikai uz nodokļiem balstītu finanšu praksi, piemēram, dividenžu arbitrāžas shēmas vai dividenžu sadalīšanu un līdzīgas shēmas, ja emitents nevar pierādīt, ka šādai finanšu praksei ir cits būtisks ekonomisks mērķis, nevis tikai nepamatota nodokļu atgūšana un/vai izvairīšanās no nodokļu maksāšanas; aicina ES likumdevējus novērtēt iespēju ieviest šo pasākumu ES līmenī; |
| --- | --- |

106.

| 107. | aicina Komisiju nekavējoties sākt darbu pie priekšlikuma par Eiropas finanšu politiku Eiropola satvarā, kuram ir pašam savas izmeklēšanas spējas, kā arī sākt darbu pie Eiropas sistēmas pārrobežu nodokļu jautājumu un dažādu pārrobežu finanšu noziegumu izmeklēšanas; |
| --- | --- |

107.

| 108. | secina, ka cum-ex dokumenti uzskatāmi pierāda, ka steidzami jāuzlabo ES dalībvalstu nodokļu iestāžu sadarbība, sevišķi informācijas apmaiņas jomā; tādēļ aicina dalībvalstis uzlabot to sadarbību, lai atklātu, likvidētu un izmeklētu shēmas, kas tiek izmantotas, lai veiktu krāpšanu nodokļu jomā un izvairītos no nodokļu maksāšanas, piemēram, cum-ex un attiecīgā gadījumā cum-cum shēmas, un lai sauktu pie atbildīgas vainīgos, tostarp apmainīties ar paraugpraksi un atbalstīt ES līmeņa risinājumus, ja tie ir pamatoti; |
| --- | --- |

108.

2.5.   
  Pārredzamība uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā

| 109. | atzinīgi vērtē DAC4 direktīvas pieņemšanu, kas paredz, ka nodokļu iestādes sniedz pārskatus par katru valsti atbilstīgi BEPS rīcības plānā paredzētajai 13. darbībai; |
| --- | --- |

109.

| 110. | atgādina, ka publisku pārskatu sniegšana par katru valsti ir viens no galvenajiem pasākumiem, ar ko nodrošināt uzņēmumu nodokļu informācijas labāku pārredzamību; uzsver, ka priekšlikums par publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti attiecībā uz noteiktiem uzņēmumiem un to filiālēm likumdevējiem tika iesniegts drīz pēc Panamas dokumentu skandāla 2016. gada 12. aprīlī un ka Eiropas Parlaments savu nostāju par to pieņēma 2017. gada 4. jūlijā (67); atgādina, ka Eiropas Parlaments aicināja paplašināt pārskatu sniegšanas pienākuma piemērošanas jomu un sensitīvas komercinformācijas aizsardzību, pienācīgi gādājot par ES uzņēmumu konkurētspēju; |
| --- | --- |

110.

| 111. | atgādina par Eiropas Parlamenta pausto nostāju PANA komitejas ieteikumos, proti, Parlaments aicināja noteikt vērienīgas prasības attiecībā uz publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti, lai uzlabotu pārredzamību nodokļu jomā un lai veicinātu sabiedrības uzraudzību attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem; aicina Padomi panākt vienošanos, lai pieņemtu noteikumus par publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti, kas ir viens no būtiskākajiem pasākumiem, lai uzlabotu uzņēmumu nodokļu informācijas pārredzamību visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

111.

| 112. | nosoda, ka kopš 2016. gada trūkst progresa un sadarbības no Padomes puses; aicina ātri panākt progresu Padomē, lai tā uzsāktu sarunas ar Parlamentu; |
| --- | --- |

112.

| 113. | atgādina, ka publiskās uzraudzības iespēja ir noderīga pētniekiem (68), pētnieciskajiem žurnālistiem, investoriem un citām ieinteresētajām personām, lai tās varētu pienācīgi novērtēt riskus, atbildību un iespējas, līdz ar to tā sekmē taisnīgu uzņēmējdarbību; atgādina, ka jau ir spēkā līdzīgi noteikumi banku nozarē, ko paredz Direktīvas 2013/36/ES (CDR IV) (69) 89. pants, un ieguves un koksnes ieguves nozarē, ko paredz Direktīva 2013/34/ES (70); norāda, ka dažas privātās ieinteresētās personas brīvprātīgi izstrādā jaunus ziņošanas instrumentus, ar kuriem tiktu uzlabota nodokļu pārredzamību, piemēram, Globālo ziņošanas iniciatīvas standartu “Informācijas atklāšana par nodokļiem un maksājumiem pārvaldes struktūrām”, kas ir daļa no to korporatīvās sociālās atbildības politikas; |
| --- | --- |

113.

| 114. | atgādina, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa pārredzamības nodrošināšanas pasākumi jāuzskata par tādiem, kad saistīti ar LESD 50. panta 1. punktu (brīvība veikt uzņēmējdarbību), tāpēc iepriekšminētais pants ir piemērots juridiskais pamats priekšlikumam par publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti, kas iekļauts Komisijas 2016. gada 12. aprīļa publicētajā ietekmes novērtējumā (COM(2016)0198); |
| --- | --- |

114.

| 115. | norāda, ka pārredzamība ir īpaši svarīga attiecībā uz jaunattīstības valstu ierobežotajām iespējām izpildīt prasības, izmantojot esošo informācijas apmaiņas procedūru, jo tā atvieglotu piekļuvi informācijai šo valstu nodokļu iestādēm; |
| --- | --- |

115.

2.6.   
  Noteikumi par valsts atbalstu

| 116. | atgādina, ka tiešie uzņēmējdarbības nodokļi ir valsts atbalsta darbības jomā (71), kurā fiskālie pasākumi ir diskriminējoši pret dažādiem nodokļu maksātājiem atšķirībā no vispārējiem fiskāliem pasākumiem, kurus piemēro visiem uzņēmumiem bez izņēmuma; |
| --- | --- |

116.

| 117. | aicina Komisiju, īpaši Konkurences ģenerāldirektorātu. izvērtēt iespējamos pasākumus, ar kuriem atturēt dalībvalstis no šāda valsts atbalsta piešķiršanas nodokļu atvieglojumu veidā; |
| --- | --- |

117.

| 118. | atzinīgi vērtē Komisijas jauno proaktīvo un atvērto pieeju nelikumīga valsts atbalsta izmeklēšanai šajā pilnvaru termiņā, kas sniegusi iespēju Komisijai pabeigt vairāku nozīmīgu lietu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

118.

| 119. | pauž nosodījumu par to, ka uzņēmumi var vienoties ar valdībām par to, ka tie konkrētā valstī gandrīz nemaksā nodokļus, neskatoties uz to, ka tiek veikta būtiska saimnieciskā darbība; šajā saistībā norāda uz nodokļu nolēmumu, ko Nīderlandes nodokļu iestāde pieņēma attiecībā uz uzņēmumu “Royal Dutch Shell plc” un kas ir pretrunā Nīderlandes nodokļu tiesību aktiem, — minētais nodokļu nolēmums tika pieņemts, pamatojoties tikai uz to, ka pēc divu iepriekšējo mātesuzņēmumu apvienošanas mītnesvieta atradīsies Nīderlandē, kā dēļ uzņēmums tika atbrīvots no Nīderlandes dividenžu nodokļa; norāda, ka nesen veiktajā izmeklēšanā noskaidrots, ka uzņēmums peļņas nodokli nemaksā arī Nīderlandē; atkārtoti aicina Komisiju izmeklēt šo gadījumu, kas saistīts ar iespējami nelikumīgu valsts atbalstu; |
| --- | --- |

119.

| 120. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija kopš 2014. gada izmeklē dalībvalstu nodokļu nolēmumu pieņemšanas praksi, pamatojoties uz apgalvojumiem par konkrētiem uzņēmumiem labvēlīgu nodokļu režīmu un kopš 2014. gada ir arī uzsākusi deviņas oficiālas izmeklēšanas — sešās no kurām tika konstatēts, ka nodokļu nolēmums bija nelikumīgs valsts atbalsts (72); norāda, ka viena izmeklēšana tika izbeigta, konstatējot, ka nodokļu dubulta neuzlikšana konkrētai peļņas daļai nebija uzskatāma par valsts atbalstu (73), bet vēl divi gadījumi joprojām tiek izmeklēti (74) |
| --- | --- |

120.

| 121. | pauž nožēlu, ka ir pagājuši gandrīz pieci gadi pēc LuxLeaks skandāla, bet Komisija ir uzsākusi oficiālu izmeklēšanas procedūru tikai par vienu (75) no vairāk nekā 500 Luksemburgas piešķirtajiem nodokļu nolēmumiem, kas nāca gaismā, kad Starptautiskais pētnieciskās žurnālistikas konsorcijas izmeklēja LuxLeaks dokumentus; |
| --- | --- |

121.

| 122. | norāda, ka, neskatoties uz to, ka Komisija konstatēja, ka uzņēmums McDonald’s guva labumu no nodokļu dubultās neuzlikšanas tā ES gūtās peļņas daļai, lēmumu saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem nevarēja pieņemt, jo Komisija konstatēja, ka nodokļu dubultā neuzlikšana bija sekas Luksemburgas un ASV nodokļu tiesību aktu neatbilstībai un Luksemburgas un Amerikas Savienoto Valstu noslēgtajam nolīgumam par nodokļu dubulto neuzlikšanu (76); atzīst, ka Luksemburgu ir paziņojusi par nodomu pārskatīt savus nolīgumus par nodokļu dubulto neuzlikšanu, lai nodrošinātu to atbilstību starptautiskajām tiesībām nodokļu jomā; |
| --- | --- |

122.

| 123. | pauž bažas par Komisijas lēmumu, ka uzņēmumam “McDonald’s” izdevies panākt nodokļu dubulto neuzlikšanu, izmantojot Luksemburgas un ASV nodokļu tiesību aktu neatbilstību un Luksemburgas un ASV nolīgumu par nodokļu dubulto uzlikšanu, — uzņēmums “McDonald’s” izmantoja šo neatbilstību, lai gūtu peļņu, izvēloties labvēlīgāko no abām jurisdikcijām; pauž bažas arī par to, ka šāda izvairīšanās no nodokļu maksāšanas ar arbitrāžas starpniecību ES ir iespējama; |
| --- | --- |

123.

| 124. | pauž bažas par nesamaksāto nodokļu milzīgo apmēru visās dalībvalstīs ilgākā laikposmā (77); atgādina, ka nelikumīga atbalsta atgūšanas mērķis ir atjaunot sākotnējo situāciju un ka precīzas atmaksājamā atbalsta summas aprēķināšana ir daļa no dalībvalstu iestāžu pienākuma īstenot noteikumus; aicina Komisiju izvērtēt un noteikt dzīvotspējīgus pretpasākumus, tostarp soda sankcijas, lai palīdzētu novērst to, ka dalībvalstis piedāvā selektīvu labvēlīgu nodokļu režīmu, kas uzskatāms par valsts atbalstu un ir pretrunā ES noteikumiem; |
| --- | --- |

124.

| 125. | atkārtoti aicina Komisiju pieņemt pamatnostādnes, lai precizētu, kas ir ar nodokļiem saistīts valsts atbalsts un atbilstīga transfertcenu noteikšana; aicina Komisiju likvidēt juridisko nenoteiktību tiem nodokļu maksātājiem un nodokļu iestādēm, kuras izpilda noteikumus, un attiecīgi nodrošināt visaptverošu satvaru nodokļu plānošanai dalībvalstīs; |
| --- | --- |

125.

| 126. | pauž nožēlu, ka Komisija nevērš valsts atbalsta noteikumus pret nodokļu pasākumiem, kas ievērojami kropļo konkurenci, un ka šos noteikumus tā piemēro selektīvi atsevišķiem izraudzītiem gadījumiem, lai mainītu attiecīgās valsts praksi; aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai atgūtu nepamatoti piešķirto valsts atbalstu, tostarp no visiem uzņēmumiem, kas iesaistīti LuxLeaks skandālā, lai atjaunotu godīgas konkurences nosacījumus; aicina Komisiju sniegt arī vairāk norādījumu dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu un kā tas ietekmē uzņēmumu nodokļu praksi; |
| --- | --- |

126.

| 127. | aicina ar konkurences tiesību aktu reformu attiecināt tos arī uz valsts atbalsta noteikumiem, lai būtu iespējams daudz apņēmīgāk cīnīties pret kaitējošu fiskālo valsts atbalstu starptautiskajiem uzņēmumiem, kura paveids ir nodokļu nolēmumi; |
| --- | --- |

127.

2.7.   
  Pastkastītes uzņēmumi

| 128. | norāda, ka nav vienotas pastkastītes uzņēmumu definīcijas, — tie ir uzņēmumi, kas reģistrēti kādā jurisdikcijā, lai apietu nodokļus vai izvairītos no nodokļu maksāšanas, un tiem attiecīgajā jurisdikcijā nav nozīmīgas tautsaimniecības klātbūtnes; tomēr uzsver, ka vienkārši kritēriji, piemēram, reāla saimnieciskā darbība vai fiziska uzņēmumā strādājošo klātbūtne varētu būt rīki pastkastītes uzņēmumu identifikācijai un to izplatības apkarošanai; atkārtoti aicina noteikt skaidru definīciju; |
| --- | --- |

128.

| 129. | uzsver, ka, tā kā ierosināts Parlamenta nostājā par iestāžu sarunām par grozījumu izdarīšanu direktīvās, kas skar pārrobežu reorganizāciju, apvienošanos un sadalīšanu (78), dalībvalstīm būtu jānosaka pienākums nodrošināt, ka pārrobežu reorganizācijas atbilst faktiskajai saimnieciskās darbības veikšanai, tostarp digitālajā nozarē, lai izvairītos no “pastkastītes” uzņēmumu izveides; |
| --- | --- |

129.

| 130. | aicina dalībvalstis pieprasīt, lai pirms pārrobežu reorganizācijas, apvienošanās vai sadalīšanas kompetentās iestādes apmainītos ar noteiktu finanšu informāciju; |
| --- | --- |

130.

| 131. | ierosina noteikt, ka ikvienam subjektam, kas veido ārzonu struktūras, jāsniedz kompetentajām iestādēm pamatoti iemesli, kādēļ tas tiek darīts, lai garantētu, ka ārzonu konti netiek izmantoti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai vai, lai izvairītos no nodokļu nemaksāšanas; |
| --- | --- |

131.

| 132. | prasa atklāt nodokļu iestādēm faktiskos īpašniekus; |
| --- | --- |

132.

| 133. | norāda, ka dalībvalstis ir īstenojušas pasākumus, lai aizliegtu komercdarbību konkrēti ar pastkastītes uzņēmumiem; īpaši uzsver Latvijas tiesību aktus, kuros pastkastītes uzņēmums definēts kā struktūra, kas faktiski neveic saimniecisko darbību un kas ar dokumentiem nevar pierādīt pretējo, turklāt ir reģistrēta jurisdikcijā, kurā uzņēmumiem nav jāiesniedz finanšu pārskati un/vai kura neveic uzņēmējdarbību rezidences vietas valstī; tomēr norāda, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem ar pastkastītes uzņēmumu aizliegumu, kas noteikts Latvijā, nevar aizliegt tādu pastkastītes uzņēmumu darbību, kuri ir ES dalībvalstu rezidenti, jo šāda rīcība tiktu uzskatīta par diskriminējošu (79); aicina Komisiju ierosināt grozījumus spēkā esošajos tiesību aktos, kas ļautu aizliegt pastkastītes uzņēmumus, pat ja tie ir ES dalībvalstu rezidenti; |
| --- | --- |

133.

| 134. | uzsver, ka ienākošo un izejošo ārvalstu tiešo ieguldījumu augsto līmeni, kas izteikts kā daļa no IKP, septiņās dalībvalstīs (Beļģijā, Kiprā, Ungārijā, Īrijā, Luksemburgā, Maltā un Nīderlandē), tikai ļoti niecīgā mērā var izskaidrot ar investoru faktisko saimniecisko darbību šajās dalībvalstīs (80); |
| --- | --- |

134.

| 135. | uzsver, ka atsevišķās dalībvalstīs, sevišķi Luksemburgā, Maltā, Kiprā, Nīderlandē un Īrijā, ir ārkārtīgi augsts ārvalstu tiešo ieguldījumu līmenis (81); norāda, ka šādu ārvalstu tiešo ieguldījumu turētāji parasti ir īpašam nolūkam dibināti uzņēmumi, kuru vienīgais dibināšanas iemesls mēdz būt nodokļu sistēmu nepilnību izmantošana; aicina Komisiju izvērtēt šādu ir īpašam nolūkam dibinātu uzņēmumu saikni ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem |
| --- | --- |

135.

| 136. | norāda, ka ekonomiskie rādītāji, piemēram, neparasti augsts ārvalstu tiešo ieguldījumu līmenis, kā arī ārvalstu tiešie ieguldījumi, ko pārvalda īpaši šim nolūkam dibinātas sabiedrības, liecina par agresīvu nodokļu plānošanu (82); |
| --- | --- |

136.

| 137. | norāda, ka ATAD ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumi (attiecas uz mākslīgām struktūrām) attiecas arī uz pastkastītes uzņēmumiem un ka KUINB un KKUINB nodrošinās to, ka ienākumi tiek attiecināti uz valsti, kur faktiski notiek saimnieciskā darbība; |
| --- | --- |

137.

| 138. | aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt saskaņotas, saistošas un izpildāmas prasības attiecībā uz nozīmīgu saimniecisko darbību, kā arī izdevumu pārbaudes; |
| --- | --- |

138.

| 139. | aicina Komisiju divu gadu laikā veikt tādu savstarpēji saistītu likumdošanas un politikas iniciatīvu atbilstības pārbaudes, kuru mērķis ir risināt jautājumu par pastkastītes uzņēmumu izmantošanu saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu plānošanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; |
| --- | --- |

139.

3.   
  Pievienotās vērtības nodoklis

| 140. | uzsver nepieciešamību ES līmenī saskaņot PVN noteikumus, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu iekšējā tirgus izveidi un darbību un nepieļautu konkurences izkropļojumus (83); |
| --- | --- |

140.

| 141. | uzsver, ka PVN ir nozīmīgs nodokļu ieņēmumu avots dalībvalstu budžetos; norāda, ka 2016. gadā PVN ieņēmumi ES 28 dalībvalstīs sasniedza 1 044 miljardus EUR, kas atbilst 18 % no visiem nodokļu ieņēmumiem dalībvalstīs; ņem vērā to, ka ES 2017. gada budžets bija 157 miljardi EUR; |
| --- | --- |

141.

| 142. | tomēr pauž nožēlu par to, ka katru gadu liela daļa plānoto PVN ieņēmumu tiek zaudēti krāpšanas dēļ; uzsver, ka saskaņā ar Komisijas statistiku PVN iztrūkums (starpība starp paredzamajiem PVN ieņēmumiem un faktiski iekasēto PVN, kas ļauj secināt, cik daudz PVN ieņēmumu nav iegūts ne vien krāpšanas, bet arī maksātnespējas, nepareizu aprēķinu un arī izvairīšanās no nodokļu maksāšanas dēļ) 2016. gadā ES sasniedza147 miljardus EUR, kas ir vairāk nekā 12 % no kopējiem paredzētajiem PVN ieņēmumiem (84), bet vairākās dalībvalstīs situācija ir vēl sliktāka, jo tajās PVN iztrūkums ir 20 % vai vairāk, kas liecina par lielu atšķirību starp dalībvalstu spējā cīnīties pret PVN iztrūkumu; |
| --- | --- |

142.

| 143. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas aplēsēm aptuveni 50 miljardi EUR jeb gadā 100 EUR uz vienu ES iedzīvotāju tiek zaudēti pārrobežu krāpšanas ar PVN dēļ (85); Eiropols lēš, ka ar PVN saistīta krāpšana aptuveni 60 miljardu EUR apmērā ir saistīta ar organizēto noziedzību un terorisma finansēšanu; norāda uz PVN režīmu lielāku saskaņošanu un vienkāršošanu ES, lai arī sadarbība starp dalībvalstīm vēl nav nedz gana pietiekama, nedz gana efektīva; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sadarbību, lai labāk cīnītos pret krāpšanu PVN jomā; aicina Komisiju par prioritāti noteikt galīgā PVN režīma ieviešanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

143.

| 144. | aicina vākt uzticamu statistiku, lai izdarītu aplēses par PVN iztrūkumu, un uzsver, ka vajadzīga kopīga pieeja datu vākšanai un apmaiņai ES; mudina Komisiju nodrošināt saskaņotas statistikas regulāru vākšanu un publicēšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

144.

| 145. | uzsver, ka esošā PVN režīma (pārejas režīms) principu, kas paredz atbrīvot no PVN Kopienas ietvaros veiktas piegādes un eksportu Eiropas Savienībā, ļaunprātīgi izmanto krāpnieki, it īpaši veicot tā dēvēto karuseļa veida krāpšanu, vai krāpnieki, kas krāpjas ar patieso klātbūtni; |
| --- | --- |

145.

| 146. | ņem vērā to, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju uzņēmumus, kuri veic pārrobežu tirdzniecību, patlaban negatīvi ietekmē atbilstības nodrošināšanas izmaksas, kas ir par 11 % augstākas salīdzinājumā ar tādu uzņēmumu izmaksām, kuri veic tirdzniecību tikai savā valstī; norāda, ka jo īpaši MVU cieš no nesamērīgām PVN saistību izpildes izmaksām, kas ir viens no iemesliem, kādēļ tie joprojām šaubās par vienotā tirgus priekšrocībām; prasa Komisijai un dalībvalstīm izveidot risinājumus, lai samazinātu pārrobežu tirdzniecībā samazinātu izmaksas, kas saistītas ar PVN režīma ievērošanu; |
| --- | --- |

146.

3.1.   
  PVN satvara modernizācija

| 147. | tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas 2016. gada 6. aprīļa Rīcības plānu PVN jomā, kas paredz veikt PVN regulējuma reformu, kā arī 13 tiesību aktu priekšlikumus, ko Komisija pieņēmusi kopš 2016. gada decembra un kas paredz pāreju uz galīgo PVN režīmu, likvidēt ar PVN saistītos šķēršļus e-komercijas jomā, pārskatīt MVU PVN režīmu, modernizēt PVN likmju noteikšanas politiku un mazināt PVN iztrūkumu; |
| --- | --- |

147.

| 148. | atzinīgi vērtē 2015. gadā ieviesto PVN mini vienas pieturas shēmu (MOSS) telekomunikāciju, apraides un elektroniskajiem pakalpojumiem, kas ir brīvprātīga sistēma PVN reģistrācijai, deklarēšanai un samaksai; atzinīgi vērtē MOSS paplašināšanu, kas nozīmē, ka no 2021. gada 1. janvāra tā attieksies arī uz citu preču un pakalpojumu piegādēm galapatērētājiem; |
| --- | --- |

148.

| 149. | norāda, ka atbilstīgi Komisijas aplēsēm sagaidāms, ka reforma ar mērķi modernizēt PVN regulējumu samazinās birokrātiju par 95 %, kas atbilst aptuveni 1 miljardam EUR; |
| --- | --- |

149.

| 150. | īpaši atzinīgi vērtē to, ka Padome 2017. gada 5. decembrī pieņēma jaunus noteikumus, kas tiešsaistes uzņēmumiem atvieglo PVN saistību izpildi; īpaši atzinīgi vērtē to, ka Padome ņēma vērā Eiropas Parlamenta atzinumu par nepieciešamību ieviest tiešsaistes platformu pienākumu iekasēt PVN par tālpārdošanu, ko tās veicina; uzskata, ka šis pasākums nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un trešo valstu uzņēmumiem, jo daudzas preces, ko importē tālpārdošanas nolūkā, patlaban tiek ievestas ES, nepiemērojot PVN; aicina dalībvalstis pareizi īstenot jauno noteikumus līdz 2021. gadam; |
| --- | --- |

150.

| 151. | atzinīgi vērtē priekšlikumus par galīgo PVN režīmu, kas pieņemti 2017. gada 4. oktobrī (86) un 2018. gada 24. maijā (87); īpaši atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu nodokļu uzlikšanā piemērot galamērķa principu, kas nozīmē, ka PVN jāmaksā galapatērētāja jeb klienta dalībvalstī saskaņā ar attiecīgajā valstī spēkā esošo likmi; |
| --- | --- |

151.

| 152. | īpaši atzinīgi vērtē Padomes panākto progresu virzībā uz galīgā PVN režīma izveidi, 2018. gada 4. oktobrī pieņemot tā dēvētos ātros risinājumus (88); tomēr pauž bažas par to, ka netika pieņemti aizsardzības pasākumi saistībā ar to radītajiem krāpšanas riskiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta nostājai (89) par priekšlikumu par sertificētiem nodokļu maksātājiem (SNM) (90), kas pausta tā 2018. gada 3. oktobra atzinumā (91); pauž dziļu nožēlu par to, Padome lēmuma par sertificēta nodokļu maksātāja statusa ieviešanu pieņemšanu ir atlikusi līdz galīgā PVN režīma pieņemšanai; |
| --- | --- |

152.

| 153. | aicina Padomi nodrošināt, lai SNM statuss būtu atbilstīgs atzītā uzņēmēja (AEO) statusam, ko piešķir muitas iestādes; |
| --- | --- |

153.

| 154. | aicina ES līmenī nodrošināt minimālu un pārredzamu SNM statusa definīcijas saskaņošanu, tostarp aicina Komisiju regulāri novērtēt to, kā dalībvalstis piešķir SNM statusu; prasa nodrošināt informācijas apmaiņu dalībvalstu nodokļu iestāžu starpā par atteikumiem piešķirt SNM statusu konkrētiem uzņēmumiem, lai veicinātu saskaņotību un vienotu standartu piemērošanu; |
| --- | --- |

154.

| 155. | atzinīgi vērtē arī īpašo MVU paredzēto shēmu pārskatīšanu (92) — tai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, jo atbrīvojumu no PVN shēmas pašreiz var izmantot tikai vietējie uzņēmēji, un tā var veicināt atbilstības PVN prasībām nodrošināšanas izmaksu samazināšanu MVU; aicina Padomi ņemt vērā Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra atzinumu (93), it īpaši saistībā ar turpmāku administratīvo vienkāršošanu MVU interesēs; tādēļ aicina Komisiju izveidot tiešsaistes portālu, kurā būtu jāreģistrējas MVU, kas vēlas iegūt atbrīvojumu no nodokļiem citā dalībvalstī, kā arī izveidot vienotu kontaktpunktu, ar kura starpniecību mazie uzņēmumi var iesniegt PVN deklarācijas par dažādām dalībvalstīm, kurās tie veic darbību; |
| --- | --- |

155.

| 156. | norāda, ka ir pieņemts Komisijas priekšlikums par vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu (GRCM) (94), kas paredz pagaidu atkāpes no parastajiem PVN noteikumiem, lai labāk novērstu karuseļa veida krāpšanu tajās dalībvalstīs, kuras šis krāpšanas veids ietekmē visvairāk; aicina Komisiju cieši uzraudzīt šā jaunā tiesību akta piemērošanu, potenciālos riskus un ietekmi; taču norāda, ka GRCM nekādā ziņā nevajadzētu kavēt galīgā PVN režīma īstenošanu; |
| --- | --- |

156.

| 157. | norāda, ka e-komercijas ekspansija nereti var radīt problēmas nodokļu iestādēm, tādas kā pārdevēja ar nodokli apliekamās identifikācijas trūkums ES un PVN deklarāciju reģistrācija krietni zemāka par deklarēto darījumu faktisko vērtību; tādēļ atzinīgi vērtē ierosināto un Eiropas Komisijas 2018. gada 11. decembrī pieņemto īstenošanas noteikumu būtību (COM(2018)0819 un COM(2018)0821), kas attiecas uz preču tālpārdošanu un paredz, ka no 2021. gada lieliem tiešsaistes tirdzniecības uzņēmumiem būs pienākums nodrošināt, ka par precēm, ko trešo valstu uzņēmumi savās platformās pārdod ES patērētājiem, tiek iekasēts PVN; |
| --- | --- |

157.

| 158. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt e-komercijas darījumus, kuros iesaistīts pārdevējs no ārpus ES, raugoties, kas vispār nedeklarē PVN (piemēram, tiek nepamatoti izmantota paraugu piedāvāšana) vai apzināti norāda zemāku vērtību, lai PVN nebūtu jāmaksā vispār vai tas tiktu samazināts; uzskata, ka šāda prakse apdraud ES iekšējā tirgus integritāti un netraucētu darbību; aicina Komisiju vajadzības gadījumā nākt klajā ar priekšlikumiem; |
| --- | --- |

158.

3.2.   
  PVN iztrūkums, cīņa pret krāpšanu PVN jomā un administratīvā sadarbība PVN jomā

| 159. | atkārtoti izsaka aicinājumu vēŗsties pret faktoriem, kas veicina nodokļu iztrūkumu, tostarp PVN nemaksāšanu; |
| --- | --- |

159.

| 160. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2018. gada 8. martā uzsāka pārkāpuma procedūras pret Kipru, Grieķiju un Maltu un 2018. gada 8. novembrī — pret Itāliju un Menas salu saistībā ar jahtu un lidmašīnas iegādi, izmantojot ļaunprātīgu PVN shēmu, lai panāktu, ka šīs valstis pārtrauc piedāvāt nelikumīgu labvēlīgu nodokļu režīmu privātām jahtām un lidmašīnām, kas kropļo konkurenci kuģošanas un aviācijas jomā; |
| --- | --- |

160.

| 161. | atzinīgi vērtē grozījumus Regulā (ES) Nr. 904/2010 attiecībā uz pasākumiem, lai stiprinātu administratīvo sadarbību PVN jomā; atzinīgi vērtē Komisijas 2017. gadā veiktos uzraudzības apmeklējumus desmit dalībvalstīs un it īpaši pēc šiem apmeklējumiem sniegto ieteikumu uzlabot PVN informācijas apmaiņas sistēmas (VIES) uzticamību; |
| --- | --- |

161.

| 162. | norāda, ka Komisija nesen ierosināja izmantot papildu kontroles mehānismus un stiprināt Eurofisc nozīmi, kā arī izmantot mehānismus, lai nodrošinātu ciešāku sadarbību muitas un nodokļu iestāžu starpā; aicina visas dalībvalstis aktīvāk piedalīties darījumu tīkla analīzes (TNA) sistēmā Eurofisc darbības ietvaros; |
| --- | --- |

162.

| 163. | uzskata, ka visu dalībvalstu dalībai Eurofisc tīklā jābūt obligātai un ka dalībai šajā tīklā jābūt nosacījumam, lai saņemtu ES finansējumu; piekrīt Eiropas Revīzijas palātas paustajām bažām par PVN atmaksu saistībā ar kohēzijas izdevumiem (95) un par ES Krāpšanas apkarošanas programmu (96); |
| --- | --- |

163.

| 164. | mudina Komisiju novērtēt iespējas, kā nodrošināt, lai dalībvalstis vāktu un paziņotu reāllaika datus par PVN darījumiem, jo tādējādi tiktu uzlabota Eurofisc efektivitāte un ļautu izstrādāt jaunas stratēģijas cīņā pret krāpšanu PVN jomā; aicina visas atbildīgās iestādes izmantot dažādas statistikas un datu vākšanas metodes, lai atklātu novirzes, aizdomīgas attiecības un shēmas un nodokļu iestādes varētu labāk, proti, aktīvi, mērķtiecīgi un izmaksu ziņā efektīvi, novērst dažāda veida neatbilstīgu rīcību; |
| --- | --- |

164.

| 165. | atzinīgi vērtē direktīvas par finansiālo interešu aizsardzību (PIF) (97) pieņemšanu, kurā precizēti jautājumi par pārrobežu sadarbību un savstarpējo tiesisko palīdzību dalībvalstu, Eurojust, Eiropas Prokuratūras (EPPO), Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Komisijas starpā cīņā pret krāpšanu PVN jomā; aicina EPPO, OLAF, Eurofisc, Eiropolu un Eurojust cieši sadarboties, lai koordinētu centienus cīņā pret krāpšanu PVN jomā un lai atklātu jaunu krāpniecisku praksi nodokļu jomā un pielāgotos tai; |
| --- | --- |

165.

| 166. | tomēr norāda, ka jāpanāk labāka sadarbība ES administratīvo, tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu starpā, kā to uzsvēra eksperti 2018. gada 28. jūnijā notikušās uzklausīšanas laikā un kā konstatēts arī TAX3 komitejas pasūtītajā pētījumā; |
| --- | --- |

166.

| 167. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par EPPO kompetences paplašināšanu, attiecinot tās arī uz pārrobežu teroristu noziegumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai EPPO sāk darbību pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā līdz 2022. gadam, nodrošinot ciešu sadarbību ar pašreizējām iestādēm, struktūrām, aģentūrām un Savienības birojiem, kas atbildīgi par Savienības finansiālo interešu aizsardzību; aicina pieņemt pamācošas, atturošas un samērīgas sankcijas; uzskata, ka visiem organizētas PVN krāpšanas shēmas dalībniekiem būtu jāpiemēro smagas sankcijas, lai izskaustu radušos priekšstatu par nesodāmību; |
| --- | --- |

167.

| 168. | uzskata, ka viena no galvenajām problēmām, kas pieļauj krāpnieciskas darbības saistībā ar PVN, ir tā dēvētā peļņa naudā, ko krāpnieki var iegūt; tādēļ aicina Komisiju izvērtēt ekspertu sniegto priekšlikumu (98) datus par pārrobežu darījumiem izvietot blokķēdē un izmantot nevis papīra naudu, bet drošas digitālās valūtas, ko var izmantot tikai PVN maksājumiem (konkrētam nolūkam); |
| --- | --- |

168.

| 169. | atzinīgi vērtē to, ka Padome ir pievērsusies jautājumiem (99), kas saistīti ar krāpšanu importa jomā; uzskata, ka muitas deklarācijās iekļauto datu atbilstīga integrēšana VIES dos iespēju galamērķa dalībvalstīm veikt muitas un PVN informācijas kontrolpārbaudi, lai nodrošinātu, ka PVN tiek maksāts galamērķa valstī; aicina dalībvalstis īstenot šos jaunos tiesību aktus efektīvi un savlaicīgi — līdz 2020. gada 1. janvārim; |
| --- | --- |

169.

| 170. | uzskata, ka nodokļu iestāžu un muitas iestāžu administratīvā sadarbība nav optimāla (100); aicina dalībvalstis pilnvarot Eurofisc izstrādāt jaunas stratēģijas preču izsekošanai saskaņā ar 42. muitas procedūru — mehānismu, kas nodrošina iespēju importētājam iegūt atbrīvojumu no PVN, ja importētās preces paredzēts piegādāt uzņēmējam citā dalībvalstī, kas nav importētāja valsts; |
| --- | --- |

170.

| 171. | uzsver, ka ir svarīgi izmantot AMLD5 paredzēto korporatīvo uzņēmumu faktisko labuma guvēju reģistru kā nozīmīgu rīku ar PVN saistītas krāpšanas apkarošanai; mudina dalībvalstis paaugstināt policijas dienestu, muitas dienestu, prokuratūru un tiesnešu, kuri strādā ar šāda veida krāpšanas lietām, kompetences un kvalifikāciju; |
| --- | --- |

171.

| 172. | pauž bažas par TAX3 komitejas pasūtītā pētījuma (101) rezultātiem, kas norāda uz to, ka Komisijas priekšlikumi mazinās krāpšanu importa jomā, taču neizskaudīs to; norāda, ka netiks arī atrisināts jautājums par vērtības pazemināšanu un ES noteikumu izpildi kopumā saistībā ar trešo valstu nodokļu maksātājiem; aicina Komisiju izvērtēt alternatīvas metodes nodokļu iekasēšanai par šādām piegādēm, kas būtu izmantojamas ilgākā termiņā; uzsver, ka paļaušanās uz trešo valstu nodokļu maksātāju labticību, iekasējot ES PVN, nav ilgtspējīgs risinājums; uzskata, ka šādiem alternatīviem nodokļu iekasēšanas modeļiem jābūt piemērojamiem ne tikai tirdzniecībai elektroniskajās platformās, bet jāaptver visu veidu tirdzniecība, ko veic trešo valstu nodokļu maksātāji, neatkarīgi no tā, kādu uzņēmējdarbības modeli viņi izmanto; |
| --- | --- |

172.

| 173. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt, kā dalībvalstis ietekmē galīgā režīma ieviešana attiecībā uz PVN ieņēmumiem; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt jaunu krāpšanas risku iespējamību galīgajā PVN sistēmā, it īpaši riskus, kas saistīti ar iespējamajiem “pazudušā tirgotāja” veidiem pārrobežu darījumos, kas varētu aizstāt “pazudušo tirgotāju” karuseļa veida krāpšanā; šajā sakaā uzsver, ka muitas tranzīta sistēma cita starpā noteikti var veicināt tirdzniecību ES; tomēr norāda, ka ir iespējami ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi un noziedzīgas organizācijas, izvairoties no nodokļu un nodevu maksāšanas, var radīt milzīgus zaudējumus gan dalībvalstīm, gan ES (izvairoties no PVN maksāšanas). tādēļ aicina Komisiju uzraudzīt muitas tranzīta sistēmu un, pamatojoties uz ieteikumiem, jo īpaši OLAF, Eiropola un Eurofisc ieteikumiem, nākt klajā ar priekšlikumiem; |
| --- | --- |

173.

| 174. | uzskata, ka vairums Eiropas iedzīvotāju sagaida skaidrus Eiropas un valsts tiesību aktus, kas nodrošina iespēju atklāt tos, kuri nepilda savas nodokļu saistības, un piemērot sankcijas, kā arī savlaicīgi atgūt nesamaksātos nodokļus; |
| --- | --- |

174.

4.   
  Nodokļu uzlikšana privātpersonām

| 175. | uzsver, ka privātpersonas pārvietošanās brīvību parasti neizmanto, lai veiktu krāpšanu nodokļu jomā, izvairītos no nodokļu maksāšanas un veiktu agresīvu nodokļu plānošanu; tomēr uzsver, ka dažām fiziskām personām ir pietiekami liela nodokļa bāze, lai aptvertu vairākas nodokļu jurisdikcijas; |
| --- | --- |

175.

| 176. | pauž nožēlu par to, ka finansiāli nodrošinātas privātpersonas un finansiāli ļoti nodrošinātas privātpersonas joprojām var novirzīt savu peļņu un līdzekļus vai veikt pirkumus, izmantojot dažādas nodokļu jurisdikcijas, lai būtiski samazinātu vai atceltu saistības, izmantojot finanšu pārvaldītāju un citu starpnieku pakalpojumus; pauž nožēlu par to, ka dažas ES dalībvalstis ir ieviesušas nodokļu sistēmas, lai piesaistītu finansiāli nodrošinātas privātpersonas, kas neparedz reālu saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

176.

| 177. | norāda, ka visā ES pamatlikmes, ko piemēro darba ņēmēju ienākumiem, parasti ir augstākas nekā likmes, ko piemēro ienākumiem no kapitāla; norāda, ka kopumā ar uzkrāto bagātību saistītu nodokļu daļa kopējos nodokļu ieņēmumos joprojām ir diezgan ierobežota, proti, 4,3 % no kopējiem nodokļu ieņēmumiem ES (102); |
| --- | --- |

177.

| 178. | pauž nožēlu par to, ka krāpšana uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīva nodokļu plānošana veicina nodokļu sloga novirzīšanu uz godprātīgiem un godīgiem nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

178.

| 179. | aicina dalībvalstis piemērot atturošus, efektīvus un samērīgus sodus par krāpšanos nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelegālu ANP un nodrošināt, ka sodi tiek piemēroti; |
| --- | --- |

179.

| 180. | nosoda to, ka dažas dalībvalstis ir izveidojušas ēnainu nodokļu režīmu, kas dod iespēju citu valstu valstspiederīgajiem, kļūstot par to rezidentiem nodokļu aprēķināšanas nolūkā, iegūt ienākuma nodokļa atvieglojumus, kas samazina citu dalībvalstu nodokļu bāzi un veicina kaitējošu politiku, kas diskriminē attiecīgās valsts pilsoņus; norāda, ka šādi režīmi ietver ieguvumus, kas pārējiem valsts pilsoņiem nav pieejami, piemērām, ārvalstīs piederoša īpašuma un gūtu ienākumu neaplikšanu ar nodokli, vienreizēju nodokli ārvalstīs gūtiem ienākumiem, atbrīvojumu no nodokļa ienākumu daļai, kas gūta valstī, vai zemāku nodokļu likmi pensijai, kas uz šo valsti tiek pārskaitīta; |
| --- | --- |

180.

| 181. | atgādina, ka Komisija 2001. gada paziņojumā ierosināja rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem (103)) kaitējošas nodokļu prakses sarakstā iekļaut īpašos režīmus, ko piemēro emigrantiem, taču pa šo laiku nav sniegusi datus par problēmas apjomu; aicina Komisiju atgriezties pie šī jautājuma un jo īpaši izvērtēt dubultas aplikšanas ar nodokļiem riskus un dubultas neaplikšanas riskus, ko rada šādas sistēmas; |
| --- | --- |

181.

4.1.   
  Režīmi, ar ko piešķir pilsonību un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem

| 182. | pauž bažas, ka lielākā daļa dalībvalstu ir pieņēmušas režīmus, ar ko piešķir pilsonības (CBI) vai uzturēšanās (RBI) tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem (104), kas plašāk zināmi kā zelta vīzu vai zelta pasu jeb ieguldītāju programmas, kas paredz pilsonības vai uzturēšanās tiesību piešķiršanu ES un trešo valstu valstspiederīgajiem apmaiņā pret finanšu ieguldījumiem; |
| --- | --- |

182.

| 183. | norāda, ka saskaņā ar šīm programmām veiktie ieguldījumi ne vienmēr veicina tās dalībvalsts reālo ekonomiku, kura piešķir pilsonību vai uzturēšanās atļauju, un ka bieži vien tie neprasa pieteikuma iesniedzējiem kādu laiku pavadīt teritorijā, kurā tiek veikts ieguldījums, un ka pat tad, ja šāda prasība formāli pastāv, tās izpildi parasti neviens nepārbauda; uzsver, ka šādas shēmas apdraud Savienības mērķu sasniegšanu un tādējādi ir lojālas sadarbības principa pārkāpums; |
| --- | --- |

183.

| 184. | norāda, ka vismaz 5 000 trešo valstu pilsoņu ir ieguvuši ES pilsonību, iesaistoties kādā no shēmām, ar ko piešķir pilsonības tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem (105); norāda, ka saskaņā ar pētījumu (106) pilsonība ir tikusi piešķirta vismaz 6 000 personām, bet uzturēšanās atļaujas ir izsniegtas gandrīz 100 000 personām; |
| --- | --- |

184.

| 185. | pauž bažas, ka CBI un RBI piešķir bez pienācīgas pieteikumu iesniedzēju drošības pārbaudes, līdz ar to iespējams, ka tās piešķir augsta riska ārvalstu pilsoņiem un tas rada drošības apdraudējumu Savienībā; pauž nosodījumu par to, ka CBI un RBI shēmās izmantotās naudas izcelsmes noslēpumainība ir ievērojami palielinājusi politiskos, ekonomiskos un drošības riskus Eiropas valstīs; |
| --- | --- |

185.

| 186. | uzsver, ka CBI un RBI ir saistītas arī ar citiem būtiskiem riskiem, tostarp ar ES un dalībvalstu pilsonības vērtības pazemināšanas risku un korupcijas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas iespējamību; norāda, ka vienas dalībvalsts lēmumam īstenot shēmas, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem, ir ietekme arī citās ES dalībvalstīs; atkārtoti pauž bažas par to, ka saskaņā ar šādām shēmām pilsonības vai uzturēšanās tiesības var piešķirt arī tad, ja kompetentās iestādes neveic pienācīgas klientu uzticamības pārbaudes vai klientu uzticamības pārbaudes; |
| --- | --- |

186.

| 187. | norāda, ka AMLD5 ietvertās saistības, kas paredz, ka struktūrām ir savos CDD procesos jāuztver CBI un RBI pieprasītāji kā augsta riska indivīdi, neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma arī pašām izveidot un veikt pienācīgas pārbaudes; norāda, ka vairākas dalībvalstu un ES līmenī uzsāktās oficiālās izmeklēšanas par korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ir tieši saistītas ar shēmām, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem; |
| --- | --- |

187.

| 188. | uzsver, ka vienlaikus joprojām pastāv neskaidrība par ieguldījumu, kas piesaistīti, izmantojot šādas shēmas, ekonomisko ilgtspēju un dzīvotspēju; uzsver, ka pilsonība un visas ar to saistītās tiesības nekādā gadījumā nedrīkst būt pārdodamas; |
| --- | --- |

188.

| 189. | norāda, ka dažās dalībvalstīs CBI un RBI shēmas plaši izmanto Krievijas pilsoņi vai tādu valstu pilsoņi, kuras atrodas Krievijas ietekmē; norāda, ka šīs shēmas var palīdzēt pēc Krievijas īstenotās Krimas aneksijas un Krievijas agresijas Krimā izveidotajos sankciju sarakstos iekļautiem Krievijas pilsoņiem apiet ES noteiktās sankcijas; |
| --- | --- |

189.

| 190. | norāda, ka šādās programmās pastāvīgi tiek paredzēti nodokļu atvieglojumi vai īpaši nodokļu režīmi ieguldījumu saņēmējiem; pauž bažas par to, ka šādi atvieglojumi var negatīvi ietekmēt virzību uz mērķi panākt, lai visi pilsoņi sniegtu taisnīgu devumu nodokļu sistēmā; |
| --- | --- |

190.

| 191. | pauž bažas par pārredzamības trūkumu attiecībā uz pieteikumu iesniedzēju skaitu un izcelsmi, tādu privātpersonu skaitu, kurām ar šādām shēmām piešķirtas pilsonības vai uzturēšanās tiesības, kā arī attiecībā uz veikto ieguldījumu apjomu, izmantojot šādas shēmas, un līdzekļu izcelsmi; atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis publisko to privātpersonu vārdu, uzvārdu un valstspiederību, kurām piešķirtas pilsonības vai uzturēšanās tiesības saskaņā ar šādām shēmām; mudina citas dalībvalstis sekot šim piemēram; |
| --- | --- |

191.

| 192. | pauž bažas par to, ka saskaņā ar ESAO sniegto informāciju shēmas, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem, var tikt izmantotas ļaunprātīgi, lai apdraudētu Kopējā ziņošanas standarta (KZS) uzticamības pārbaudes procedūras, kā rezultātā saskaņā ar KZS tiek sagatavoti neprecīzi vai nepilnīgi standarti, it īpaši ja finanšu iestādei netiek atklātas visas nodokļu jurisdikcijas; norāda — ESAO uzskata, ka KZS integritātei potenciāli augstu risku rada tās vīzu shēmas, ar ko nodokļu maksātājiem piešķir tiesības piemērot zemu iedzīvotāju ienākuma nodokli, kas nepārsniedz 10 % no ārzonas finanšu aktīviem, un kas nepieprasa būtisku fizisku klātbūtni, proti, vismaz 90 dienas atrasties jurisdikcijā, kas piedāvā tā dēvēto zelta vīzu shēmu; |
| --- | --- |

192.

| 193. | pauž bažas par to, ka Maltā un Kiprā ir shēmas (107), kas var radīt augstu risku KZS integritātei. |
| --- | --- |

193.

| 194. | secina, ka iespējamie ekonomiskie ieguvumi, ko nodrošina CBI un RBI, neatsver būtiskos drošības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas riskus, ko tās rada; |
| --- | --- |

194.

| 195. | aicina dalībvalstis pēc iespējas drīzāk sākt pakāpeniski likvidēt visas esošās shēmas, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem; |
| --- | --- |

195.

| 196. | uzsver, ka tikmēr dalībvalstīm būtu jāizvirza prasība, ka CBI un RBI var iegūt tikai personas, kas fiziski šajā valstī uzturas, un pienācīgi jānodrošina, lai attiecībā uz personām, kuras saskaņā ar šādām shēmām iesniedz pieteikumu pilsonības vai uzturēšanās tiesību saņemšanai, pienācīgi tiktu veikta rūpīga klientu uzticamības pārbaude, kā to pieprasa AMLD5 direktīva; uzsver, ka AMLD5 direktīvā ir izklāstītas uzlabotas uzticamības pārbaudes attiecībā uz politiski redzamām personām; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valdības uzņemas pilnīgu atbildību par CBI un RBI pieteikumu iesniedzēju pienācīgas pārbaudes veikšanu; aicina Komisiju rūpīgi un pastāvīgi uzraudzīt noteikumu par klientu uzticamības pārbaudi pienācīgu īstenošanu un piemērošanu saistībā ar shēmām, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem, līdz tās tiek atceltas visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

196.

| 197. | norāda, ka kādas dalībvalsts pilsonības vai uzturēšanās atļaujas iegūšana nodrošina saņēmējam piekļuvi daudzām tiesībām un iespējām visā Savienības teritorijā, tostarp tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties Šengenas zonā; tādēļ aicina dalībvalstis, kas īsteno shēmas, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem, līdz šo shēmu galīgai atcelšanai pienācīgi pārbaudīt pieteikuma iesniedzēju raksturu un noraidīt pieteikumu, ja tā iesniedzēji var radīt drošības riskus, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas risku; brīdina par riskiem, ko rada shēmas, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem, nodrošinot ģimenes atkalapvienošanos, un tādējādi personu, kuras iegūst uzturēšanās vai pilsonības tiesības saskaņā ar šādām shēmām, ģimenes locekļi var iegūt pilsonību ar minimālām pārbaudēm vai netiek pārbaudīti vispār; |
| --- | --- |

197.

| 198. | šajā saistībā aicina visas dalībvalstis apkopot un publiskot pārredzamus datus par savām shēmām, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem, tostarp atteikumu skaitu un iemeslus; kamēr šādas shēmas nav pavisam atceltas, aicina Komisiju izveidot vadlīnijas un nodrošināt datu vākšanas un informācijas apmaiņas starp dalībvalstīm uzlabošanu saistībā ar to shēmām, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem, tostarp pieteikuma iesniedzējiem, kuru pieteikumi ir noraidīti drošības apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

198.

| 199. | uzskata, ka, kamēr CBI un RBI shēmas nav pavisam atceltas, dalībvalstīm CBI un RBI tirdzniecības starpniekiem jāpiemēro tādas pašas saistības, kādas piemēro struktūrām saistībā ar AML tiesību aktiem, un aicina dalībvalstis novērst interešu konfliktu saistībā ar shēmām, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem, kas var rasties, ja privāti uzņēmumi, kuri palīdz valdībai izstrādāt, pārvaldīt un popularizēt šādas shēmas, sniedz arī konsultācijas un atbalstu privātpersonām, izvērtējot to atbilstību un aizpildot to pieteikumus pilsonības vai uzturēšanās tiesību saņemšanai; |
| --- | --- |

199.

| 200. | atzinīgi vērtē Komisijas 2019. gada 23. janvāra ziņojumu “Ieguldītājiem paredzētas sistēmas pilsonības un uzturēšanās atļaujas iegūšanai Eiropas Savienībā” (COM(2019)0012), norāda, ka ziņojums apstiprina, ka abu veidu shēmas rada nopietnus riskus dalībvalstīm un Savienībai kopumā, jo īpaši attiecībā uz drošību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, korupciju, ES noteikumu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ka šos nopietnos riskus vēl vairāk pastiprina nepilnības shēmu pārredzamības un pārvaldības jomā; pauž bažas, ka Komisija ir raizes par to, ka dalībvalstu veiktie pasākumi ne vienmēr pietiekami mazina shēmu radītos riskus; |
| --- | --- |

200.

| 201. | pieņem zināšanai Komisijas nodomu izveidot ekspertu grupu šo shēmu pārredzamības, pārvaldības un drošības jautājumu risināšanai; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir apņēmusies uzraudzīt, investoru pilsonības shēmu ietekmi, kuras īsteno bezvīzu režīma valstīs kā daļu no vīzu režīma apturēšanas mehānisma; aicina Komisiju koordinēt informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar noraidītajiem pieteikumiem; aicina Komisiju nākamā riska novērtējuma pārvalstiskā līmenī ietvaros novērtēt riskus, kas saistīti ar pilsonības un dzīvesvietas pārdošanu; aicina Komisiju novērtēt, cik lielā mērā ES pilsoņi ir izmantojuši šīs shēmas; |
| --- | --- |

201.

4.2.   
  Brīvostas, muitas noliktavas un citas speciālās ekonomiskās zonas (SEZ)

| 202. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar AMLD5 direktīvu brīvostas kļūs par atbildīgiem subjektiem un ka tām būs pienākums izpildīt klientu uzticamības pārbaudes prasības un ziņot par aizdomīgiem darījumiem finanšu izlūkošanas vienībām (FIU); |
| --- | --- |

202.

| 203. | norāda, ka brīvostas ES var izveidot, piemērojot tā dēvētās brīvās zonas procedūru; norāda, ka brīvās zonas ir slēgtas teritorijas Savienības muitas teritorijā, kur var ievest trešo valstu preces, nepiemērojot ievedmuitu, citas maksas (piemēram, nodokļus) un tirdzniecības politikas pasākumus; |
| --- | --- |

203.

| 204. | atgādina, ka brīvostas ir noliktavas brīvajās zonās, kas sākotnēji bija paredzētas kā vietas tranzīta preču glabāšanai; nosoda to, ka tās kļuvušas populāras aizstājējaktīvu, tostarp mākslas darbu, dārgakmeņu, antīku priekšmetu, zelta un vīna kolekciju, glabāšanai, turklāt nereti — pastāvīgai glabāšanai, un ka tās finansē no nezināmiem finansējuma avotiem (108); uzsver, ka brīvostas un brīvzonas nedrīkst izmantot nodokļu apiešanai vai tādiem pašiem nolūkiem kā nodokļu paradīzes; |
| --- | --- |

204.

| 205. | norāda, ka brīvostu izmantošanas iemesls ir ne tikai droša glabāšana, bet arī augsts slepenības līmenis un ievedmuitas un netiešo nodokļu, tādu kā PVN vai lietotāja nodokļa, atlikšana; |
| --- | --- |

205.

| 206. | uzsver, ka ES ir vairāk nekā 80 brīvās zonas (109) un vairāki tūkstoši citu noliktavu, uz kurām attiecas “īpašās glabāšanas procedūras”, un galvenokārt tās ir muitas noliktavas, kas var piedāvāt tādu pašu slepenības līmeni un netiešus nodokļu atvieglojumus (110); |
| --- | --- |

206.

| 207. | norāda, ka saskaņā ar Savienības Muitas kodeksu muitas noliktavu statuss juridiskā ziņā ir gandrīz identisks brīvostām; tādēļ iesaka piemērot muitas noliktavām tādus pašus juridiskus pasākumus ar mērķi novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas riskus, ko saskaņā ar AMLD5 direktīvu piemēro brīvostām; uzskata, ka noliktavās jāstrādā pietiekamam skaitam kvalificēta personāla, lai varētu veikt tajās veikto darbību nepieciešamo kontroli; |
| --- | --- |

207.

| 208. | norāda, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas riski brīvostās ir tieši saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas riskiem aizstājējaktīvu tirgū; |
| --- | --- |

208.

| 209. | norāda, ka saskaņā ar DAC5 direktīvu kopš 2018. gada 1. janvāra tiešajām nodokļu iestādēm ir tiesības “pēc pieprasījuma piekļūt” plašai informācijai, kas saistīta ar informāciju par galīgo faktisko īpašnieku, kas ievākta saskaņā ar AMLD direktīvu; norāda, ka ES tiesību akti par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ir balstīti uz paļāvību ticamai klientu uzticamības pārbaudei un to, ka atbildīgie subjekti, kuri kļūst par nozīmīgiem dalībniekiem cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, pienācīgi ziņo par aizdomīgiem darījumiem; pauž bažas par to, ka prasībai nodrošināt “piekļuvi pēc pieprasījuma” brīvostu rīcībā esošajai informācijai konkrētos gadījumos var būt ļoti ierobežota ietekme (111); |
| --- | --- |

209.

| 210. | aicina Komisiju izvērtēt, cik lielā mērā brīvostas un kuģošanas licences var izmantot ļaunprātīgi, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas (112); aicina Komisiju iesniegt tiesību aktu priekšlikumu, lai attiecīgo iestāžu starpā, tostarp nodokļu un muitas iestāžu un Eiropola starpā, nodrošinātu automātisku informācijas apmaiņu par faktiskajiem īpašniekiem un darījumiem, ko veic brīvostās, muitas noliktavās vai SEZ, un paredzēt izsekojamības pienākumu; |
| --- | --- |

210.

| 211. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu, lai ES steidzami izskaustu brīvostas; |
| --- | --- |

211.

| 212. | norāda, ka līdz ar bankas darbības slepenības atcelšanu ieguldījumus sāk veikt jaunos aktīvos, piemēram, mākslas darbos, tāpēc pēdējos gados ir strauji pieaudzis mākslas tirgus; uzsver, ka brīvās zonas garantē šiem aktīviem drošu un plaši neievērotu uzglabāšanas vietu, kurā var veikt tirdzniecības darījumus, neapliekot tos ar nodokļiem, turklāt var neatklāt īpašnieka vārdu, savukārt mākslas darbu tirgus pats par sevi ir neregulēts, jo pastāv tādi faktori kā grūtības noteikt tirgus cenu un atrast speciālistus; norāda, ka ir vieglāk uz otru pasaules malu nogādāt, piemēram, vērtīgu gleznu nekā līdzvērtīgu naudas summu; |
| --- | --- |

212.

4.3.   
  Nodokļu amnestija

| 213. | atgādina (113) par nepieciešamību izmantot amnestiju ar galēju piesardzību vai pavisam atturēties no to izmantošanas, jo tās ir tikai vienkārša un ātra nodokļu iekasēšana īsā laika posmā, ko bieži ievieš, lai novērstu nepilnības budžetā, bet tās var arī kalpot, lai mudinātu iedzīvotājus izvairīties no nodokļu maksāšanas un gaidīt nākamo amnestiju, nepiemērojot preventīvas sankcijas vai sodus; aicina dalībvalstis, kuras piemēro nodokļu amnestiju, vienmēr pieprasīt amnestijas tiesību saņēmējiem sniegt paskaidrojumu par to līdzekļu avotu, kuriem iepriekš piemērota amnestija; |
| --- | --- |

213.

| 214. | aicina Komisiju izvērtēt līdzšinējās amnestijas programmas, ko īstenojušas dalībvalstis, un it īpaši atgūtos publiskā sektora ieņēmumus un to vidējā termiņa un ilgtermiņa ietekmi uz nodokļu bāzes nestabilitāti; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka attiecīgie dati par iepriekšējo un turpmāko nodokļu amnestijas tiesību saņēmējiem tiek pienācīgi sniegti tiesu iestādēm, tiesībaizsardzības iestādēm un nodokļu iestādēm, lai nodrošinātu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas noteikumu ievērošanu un iespējamu saukšanu pie atbildības par citiem finanšu noziegumiem; |
| --- | --- |

214.

| 215. | uzskata, ka Rīcības kodeksa jautājumu grupai būtu obligāti jāizvērtē un jāapstiprina katra nodokļu amnestijas programma pirms to īstenošanas dalībvalstīs; uzskata, ka nodokļu maksātājam vai uzņēmuma faktiskajam īpašniekam (UBO), kurš jau ir izmantojis vienu vai vairākas nodokļu amnestijas, nekādā ziņā nevajadzētu būt iespējai izmantot vēl citu nodokļu amnestiju; aicina dalībvalstu iestādes, kuras pārvalda datus par personām, kurām piemērota nodokļu amnestija, iesaistīties efektīvā tādu datu apmaiņā, ko ieguvušas tiesībaizsardzības iestādes vai citas kompetentās iestādes, kuras izmeklē noziegumus, kas nav saistīti ar krāpšanu nodokļu jomā vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

215.

4.4.   
  Administratīva sadarbība

| 216. | atzīst, ka administratīvā sadarbība tiešo nodokļu regulējuma jomā tagad attiecas gan uz nodokļu maksātājiem, kas ir fiziskas personas, gan uz nodokļu maksātājiem, kas ir juridiskas personas; |
| --- | --- |

216.

| 217. | uzsver, ka administratīvās sadarbības starptautiskie standarti ir minimālie standarti; tādēļ uzskata, ka dalībvalstīm jāvirzās tālāk par šo minimālo standartu vienkāršu ievērošanu; aicina dalībvalstis turpināt novērst jebkādus šķēršļus administratīvai un juridiskai sadarbībai; |
| --- | --- |

217.

| 218. | atzinīgi vērtē to, ka, pieņemot informācijas automātiskas apmaiņas globālo standartu, kas īstenots ar DAC1 direktīvu, un atceļot 2003. gada Uzkrājumu nodokļa direktīvu, ir izveidots vienots ES informācijas apmaiņas mehānisms; |
| --- | --- |

218.

5.   
  Cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju

| 219. | uzskata, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai var būt dažādas formas un ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu izcelsme var būt saistīta ar dažādām nelikumīgām darbībām, piemēram, korupciju, ieroču un cilvēku tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu krāpšanu un šādus līdzekļus var izmantot terorisma finansēšanai; pauž bažas par to, ka saskaņā ar aplēsēm ieņēmumu no noziedzīgas darbības apmērs ES sasniedz 110 miljardus EUR gadā (114), kas atbilst 1 % no Savienības kopējā IKP; uzsver, ka saskaņā ar Komisijas aplēsēm dažās dalībvalstīs līdz pat 70 % no nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas gadījumiem ir pārrobežu raksturs (115); norāda arī, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apmērs atbilstīgi ANO aplēsēm (116) atbilst 2–5 % no pasaules IKP jeb aptuveni no 715 miljardiem EUR līdz 1,87 triljoniem EUR gadā; |
| --- | --- |

219.

| 220. | uzsver, ka vairāki neseni nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas gadījumi Savienībā ir saistīti ar Krievijas kapitālu, valdošo eliti un/vai Krievijas vai Neatkarīgo Valstu Savienības (NVS) pilsoņiem; pauž bažas, ka nelikumīgi gūtie ienākumi, kas tiek iepludināti Eiropas finanšu sistēmā no Krievijas un NVS valstīm to legalizācijas nolūkā, lai pēc tam tos atkal izmantotu noziedzīgas darbības finansēšanai, apdraud Savienības drošību un stabilitāti; uzsver, ka šādi līdzekļi rada draudus ES pilsoņiem un kropļo konkurenci, no kā cieš likumpaklausīgi iedzīvotāji un uzņēmumi; uzskata, ka papildus kapitāla aizplūšanai, ko nevar ierobežot, nerisinot izcelsmes valsts ekonomiskās un administratīvās problēmas un papildus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vienīgi noziedzīgu iemeslu dēļ, šīs naidīgās darbības, kuru mērķis ir vājināt Eiropas demokrātiju, ekonomiku un iestādes, tiek veiktas tik lielā mērā, ka var destabilizēt visu Eiropas kontinentu; aicina dalībvalstis uzlabot sadarbību attiecībā uz kapitāla kontroli, kas Savienībā ieplūst no Krievijas; |
| --- | --- |

220.

| 221. | atgādina par savu aicinājumu (117) ieviest ES mēroga sankcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem, ņemot vērā ASV Globālo Magņitska aktu, kas ļauj noteikt vīzu aizliegumus un tādas mērķtiecīgas sankcijas kā aizliegums piekļūt īpašumam un tiesībām uz īpašumu ES jurisdikcijā atsevišķām valsts amatpersonām vai personām, kam ir amatpersonu pilnvaras, par korupcijas darbībām vai nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem; atzinīgi vērtē Parlamenta pieņemto normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai (118), aicina bankas rūpīgāk pārbaudīt un uzraudzīt nerezidentu noguldījumu portfeļus un to kapitāla daļu, kuras izcelsme ir valstis, kas rada apdraudējumu Savienībai; |
| --- | --- |

221.

| 222. | atzinīgi vērtē AMLD4 un AMLD5 direktīvas pieņemšanu; uzsver, ka šo direktīvu pieņemšana ir nozīmīgi pasākumi, lai uzlabotu Savienības centienu efektivitāti cīņā pret noziedzīgās darbībās iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu darbības finansēšanu; norāda, ka Savienības regulējums nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas jomā galvenokārt balstās uz preventīvu pieeju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, galveno uzmanību pievēršot aizdomīgu darījumu konstatēšanai un ziņošanai par tiem; |
| --- | --- |

222.

| 223. | pauž nosodījumu par to, ka dalībvalstu noteiktajā termiņā pilnībā vai daļēji nav transponējušas AMLD4 direktīvu savos tiesību aktos un ka tādēļ Komisija uzsāka pārkāpumu procedūras pret šīm valstīm, tostarp vērsās Eiropas Savienības Tiesā (119); aicina attiecīgās dalībvalstis nekavējoties risināt šo situāciju; mudina dalībvalsts jo īpaši izpildīt savu juridisko pienākumu ievērot 2020. gada 10. janvāra termiņu AMLD5 direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos; uzsver un atzinīgi vērtē Padomes 2018. gada 23. novembra secinājumus, kurā dalībvalstis ir aicinātas transponēt AMLD5 direktīvu savos valsts tiesību aktos pirms 2020. gada termiņa; aicina Komisiju pilnībā izmantot tās rīcībā esošos instrumentus, lai sniegtu atbalstu un nodrošinātu, ka dalībvalstis iespējami drīz pienācīgi transponē un īsteno AMLD5 direktīvu; |
| --- | --- |

223.

| 224. | atgādina, ka klientu uzticamības pārbaudei ir izšķiroša nozīme kā daļai no pienākuma nodrošināt atbilstību principam “pazīsti savu klientu”, kas paredz, ka atbildīgajiem subjektiem ir pienācīgi jāidentificē savi klienti un to līdzekļu avots, kā arī aktīvu faktiskie īpašnieki, tostarp jāiesaldē anonīmi konti; pauž nožēlu par to, ka atsevišķas finanšu iestādes un ar tām saistītie uzņēmējdarbības modeļi ir aktīvi veicinājuši nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; aicina privāto sektoru, ciktāl tas to spēj, aktīvi iesaistīties terorisma finansēšanas apkarošanā un teroristu darbības novēršanā; aicina finanšu iestādes aktīvi pārskatīt savas iekšējās procedūras, lai novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas risku; |
| --- | --- |

224.

| 225. | atzinīgi vērtē Padomes 2018. gada 4. decembrī pieņemto rīcības plānu, kas ietver vairākus neleģislatīvus pasākumus, lai efektīvāk novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanu Savienībā; aicina Komisiju sistemātiski informēt Parlamentu par rīcības plāna īstenošanas gaitu; |
| --- | --- |

225.

| 226. | pauž bažas par konkrētu procedūru trūkumu, lai novērtētu un pārskatītu Eiropas Centrālās bankas padomes locekļu godīgumu, īpaši gadījumā, kad tie oficiāli apsūdzēti noziedzīgu darbību veikšanā; aicina izveidot mehānismus, lai uzraudzītu un pārskatītu Eiropas Centrālās bankas padomes locekļu rīcību un godprātību un aizsargātu tos, ja iestāde, kurai ir iecelšanas pilnvaras, izmanto savas pilnvaras ļaunprātīgi; |
| --- | --- |

226.

| 227. | pauž nosodījumu par to, ka sistemātisku nepilnību AML prasību izpildē un nepietiekamas uzraudzības sekas ir vairāki neseni nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas gadījumi Eiropas bankās, kas piesaistījuši lielu sabiedrības uzmanību un kas saistīti ar principa “pazīsti savu klientu” un klientu uzticamības pārbaudes pamatprasību sistemātiskiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

227.

| 228. | atgādina, ka princips “pazīsti savu klientu” un klientu uzticamības pārbaude ir būtiski svarīgi un jāpiemēro visā darījumu attiecību laikā un ka klientu darījumi ir pastāvīgi un rūpīgi jāuzrauga, lai varētu konstatēt aizdomīgas vai neparastas darbības; šai sakarā atgādina par atbildīgo subjektu pienākumu pēc savas iniciatīvas savlaicīgi informēt valsts finanšu izlūkošanas vienības par darījumiem, kad rodas aizdomas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, saistītiem predikatīviem nodarījumiem vai teroristu finansēšanu; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz Parlamenta centieniem, AMLD5 joprojām ļauj kā galējo līdzekli atļaut fizisku (-as) personu (-as), kas ieņem vadošu amatu, reģistrēt kā uzņēmuma vai trasta faktiskos labuma guvējus, kamēr īstais faktiskais labuma guvējs nav zināms vai par to ir tikai aizdomas; aicina Komisiju nākamajā ES AML noteikumu pārskatīšanā skaidri izvērtēt to ietekmi uz uzticamas informācijas pieejamību par faktiskajiem īpašniekiem dalībavlstīs un ierosināt noteikumu atcelšanu, ja ir indikācijas, ka noteikumi tiek apieti ar mērķi slēpt patiesos īpašniekus; |
| --- | --- |

228.

| 229. | norāda, ka dažām dalībvalstīm ir kontroles mehānismi, kas attiecas uz neizskaidrojamu bagātību un ļauj izsekot no noziedzīgas darbības iegūtiem līdzekļiem; uzsver, ka parasti šāds mehānisms ietver tiesas rīkojums, kurā noteikts, ka personai, kuru tur pamatotās aizdomās par iesaistīšanos nopietnā noziedzīgā nodarījumā vai par saistību ar personu, kura iesaistīta nopietnā noziedzīgā nodarījumā, jāpaskaidro saistība ar konkrētu īpašumu un tas, kā šis īpašums iegūts, ja ir pamatots iemesls aizdomām, ka respondenta zināmie likumīgi gūtie ienākumi nav pietiekami, lai respondents varētu iegādāties attiecīgo īpašumu; aicina Komisiju novērtēt šāda mehānisma ietekmi un iespējamu ieviešanu Savienības līmenī; |
| --- | --- |

229.

| 230. | atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu lēmumu aizliegt izdot uzrādītāja akcijas un konvertēt pašreizējās akcijas nominālos vērtspapīros; aicina dalībvalstis apsvērt nepieciešamību ieviest līdzīgus pasākumus savā jurisdikcijā, ņemot vērā jaunos AMLD5 noteikumus par ziņošanu par faktiskajiem īpašniekiem un konstatētajiem riskiem; |
| --- | --- |

230.

| 231. | uzsver, ka steidzami jāizveido efektīvāka sistēma saziņai un informācijas apmaiņai starp ES tiesu iestādēm, aizstājot tradicionālos savstarpējās tiesiskās palīdzības krimināllietās instrumentus, kas rada ilgstošas un apgrūtinošas procedūras, kuras traucē pārrobežu izmeklēšanu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un citu nopietnu noziedzīgu nodarījumu jomā; atkārtoti aicina Komisiju novērtēt vajadzību pieņemt tiesību aktu šajā jomā; |
| --- | --- |

231.

| 232. | aicina Komisiju novērtēt un sniegt ziņojumu Parlamentam par tādu juridisku mehānismu kā īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības un trasta fondi, kas paredzētie citiem, nevis labdarības mērķiem, nozīmi un radītajiem konkrētajiem riskiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā, īpaši Apvienotajā Karalistē, tās atkarīgajās teritorijās un aizjūras teritorijās; |
| --- | --- |

232.

| 233. | mudina dalībvalstis, izdodot valsts obligācijas finanšu tirgos, pilnībā ievērot tiesību aktus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā; uzskata, ka attiecībā uz šādām finanšu darbībām ir obligāti jāveic pienācīga pārbaude; |
| --- | --- |

233.

| 234. | norāda, ka TAX3 komitejas pilnvaru termiņā vien ir atklāti trīs nosodāmi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas gadījumi ES bankās: ING Bank N.V. nesen atzina, ka pastāv būtiski trūkumi direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu noteikumu piemērošanā, un piekrita maksāt izlīguma maksu 775 miljonu EUR apmērā Nīderlandes prokuratūrai (120); ABLV banka Latvijā uzsāka brīvprātīgu likvidāciju pēc tam, kad Amerikas Savienoto Valstu Finanšu noziegumu apkarošanas tīkls (FinCEN) pieņēma lēmumu ierosināt aizliegt ABLV bankai turēt korespondentkontu Amerikas Savienotajās Valstīs saistībā ar izskanējušajām bažām par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju (121), savukārt Danske Bank pēc tam, kad bija veikta izmeklēšana, kas aptvēra 15 000 klientu un aptuveni 9,5 miljonus darījumu, kas bija saistīti ar tās filiāli Igaunijā, atzina, ka būtiskas nepilnības bankas pārvaldībā un kontroles sistēmās ir devušas iespēju tās Igaunijas filiāli izmantot aizdomīgiem darījumiem (122); |
| --- | --- |

234.

| 235. | ar bažām norāda, ka Troika Laundromat gadījums parādīja, kā 4,6 miljardi USD no Krievijas un citām valstīm tika izpludināti caur Eiropas bankām un uzņēmumiem; uzsver, ka skandāla centrā ir Troika Dialog – savulaik viena no lielākajām Krievijas investīciju bankām – un ka šis tīkls varētu būt ļāvis Krievijas valdošajai elitei slepeni izmantot nelikumīgi iegūtus līdzekļus, lai iegādātos akcijas valsts akciju sabiedrībās, nekustamos īpašumus Krievijā un citviet un luksus preces; turklāt pauž nožēlu, ka saskaņā ar ziņām aizdomīgos darījumos iesaistītas vairākas Eiropas bankas, proti, Danske Bank, Swedbank AB, Nordea Bank Abp, ING Groep NV, Credit Agricole SA, Deutsche Bank AG, KBC Group NV, Raiffeisen Bank International AG, ABN Amro Group NV, Cooperatieve Rabobank U.A. un Turkiye Garanti Bankasi A.S. Eiropas daļa; |
| --- | --- |

235.

| 236. | norāda, ka Danske Bank gadījumā tās Igaunijas filiālē tika veikti ienākoši un izejoši darījumi, kuru vērtība pārsniedza 200 miljardus EUR (123), taču bankai nebija jāievieš atbilstīgas iekšējās procedūras, lai vērstos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un ievērotu principu “pazīsti savu klientu”, kā to vēlāk atzina pati banka un apstiprināja gan Igaunijas, gan arī Dānijas finanšu uzraudzības iestādes; uzskata, ka šādas nepilnības norāda uz pilnīgu atbildības trūkumu gan no bankas, gan arī no kompetento valsts iestāžu puses; aicina kompetentās iestādes steidzami izvērtēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un principa “pazīsti savu klientu” ievērošanas procedūru atbilstību visās Eiropas bankās, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju pienācīgu izpildi; |
| --- | --- |

236.

| 237. | norāda arī, ka tika konstatēts, ka Danske Bank Igaunijas filiāles 6 200 klienti bija iesaistīti aizdomīgos darījumos, ka aptuveni 500 klientu bija saistīti ar publiski paziņotām nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas shēmām, ka 177 klienti bija saistīti ar Krievijas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas skandālu un 75 klienti — ar Azerbaidžānas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas skandālu un ka vēl 53 klienti bija uzņēmumi ar vienādām adresēm un direktoriem (124); aicina attiecīgās valsts iestādes izsekot to aizdomīgo darījumu galamērķiem, par kuriem aizdomās tika turēti 6 200 Danske Bank Igaunijas filiāles klienti, lai pārliecinātos, ka legalizētie līdzekļi nav izmantoti turpmākai noziedzīgai darbībai; aicina attiecīgās valsts iestādes pienācīgi sadarboties šajā jomā, jo aizdomīgo darījumu ķēdēm nepārprotami ir pārrobežu dimensija; |
| --- | --- |

237.

| 238. | uzsver, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) atsauca Maltas bankai Pilatus Bank piešķirto bankas licenci pēc tam, kad Amerikas Savienotajās Valstīs tika apcietināts Pilatus Bank priekšsēdētājs un tās vienīgais akcionārs Ali Sadr Hashemi Nejad, kuram citu starpā bija izvirzītas apsūdzības arī par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; uzsver, ka Eiropas Banku iestāde (EBI) konstatēja, ka Maltas Finanšu izlūkošanas analīzes vienība (FIAU) bija pārkāpusi ES tiesību aktus, jo tā neveica Pilatus Bank efektīvu uzraudzību cita starpā procesuālu nepilnību un uzraudzības darbību trūkuma dēļ; norāda, ka 2018. gada 8. novembrī Komisija sniedza oficiālu atzinumu Maltas FIUA, aicinot to veikt papildu pasākumus, lai ievērotu savus juridiskos pienākumus (125); aicina Maltas FIAU veikt pasākumus, lai izpildītu attiecīgos ieteikumus; |
| --- | --- |

238.

| 239. | pieņem zināšanai Maltas pastāvīgā pārstāvja ES vēstuli TAXE 3 komitejai, atbildot uz komitejas paustajām bažām par dažu Maltas politiski redzamu personu iespējamo iesaistīšanos nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas jaunā epizodē, kas saistīta ar Apvienoto Arābu Emirātu (AAE) uzņēmumu “17 Black” (126); pauž nožēlu, ka saņemtā atbilde bija izvairīga; pauž bažas par acīmredzamo politisko bezdarbību no Maltas iestāžu puses; pauž īpašas bažas par saistībā ar “17 Black” lietas atklājumiem, ka iesaistītas politiski redzamas personas no Maltas valdības augstākajām aprindām; aicina Maltas varas iestādes pieprasīt no AAE pierādījumus juridiskās palīdzības vēstuļu veidā; aicina AAE sadarboties ar Maltas un Eiropas iestādēm un nodrošināt, ka uzņēmuma “17 Black” banku kontos iesaldētie līdzekļi paliek iesaldēti līdz brīdim, kad pabeigta rūpīga izmeklēšana; jo īpaši uzsver, ka acīmredzami trūkst gan Maltas FIAU, gan Maltas policijas komisāra neatkarības; pauž nožēlu par to, ka līdz šim nav veikti nekādi pasākumi pret politiski redzamām personām, kas iesaistītas iespējamās korupcijas lietās; uzsver, ka Maltas izmeklēšana gūtu labumu no kopējas izmeklēšanas grupas izveides, kuras pamatā būtu ad hoc nolīgums (127), lai ar Eiropola un Eurojust palīdzību risinātu nopietnās šaubas par notiekošo valstu izmeklēšanu neatkarību un kvalitāti; |
| --- | --- |

239.

| 240. | norāda, ka laikā, kad notika pētnieciskās žurnālistes Daphne Caruana Galizia politiskā slepkavība, viņa strādāja pie lielākās informācijas noplūdes, ko viņa jebkad bija saņēmusi, kuras izcelsme bija ElectroGas — uzņēmuma, kas nodrošina Maltas spēkstacijas darbību —, serveriem; turklāt norāda, ka “17 Black” īpašnieks, kurš grasījās nosūtīt lielas naudas summas par šo spēkstaciju atbildīgām Maltas politiski redzamām personām (PEP), vienlaikus ir arī ElectroGas direktors un akcionārs; |
| --- | --- |

240.

| 241. | pauž bažas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas skaita palielināšanos saistībā ar citiem darījumu veidiem, īpaši tā dēvētā “lidojošā nauda” un “bēdīgi slavenās ielas”; uzsver, ka jāveido lielāka koordinācija un sadarbība starp vietējām un reģionālajām administratīvajām un tiesībaizsardzības iestādēm, lai risinātu šīs problēmas Eiropas pilsētās; |
| --- | --- |

241.

| 242. | atzīst, ka esošo tiesisko regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā veido direktīvas un ka tas balstīts uz minimālu saskaņošanu, kā rezultātā dalībvalstīs tiek īstenota atšķirīga uzraudzības un izpildes prakse; aicina Komisiju saistībā ar tiesību aktu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā plānoto pārskatīšanu prasītajā ietekmes novērtējumā izvērtēt, vai regula būtu piemērotāks tiesību akts nekā direktīva; šai sakarā aicina — ja ietekmes novērtējumā sniegts attiecīgs ieteikums, tiesību aktus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā nekavējoties pārveidot par regulu; |
| --- | --- |

242.

5.1.   
  Sadarbība starp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un prudenciālajiem uzraudzītājiem Eiropas Savienībā

| 243. | atzinīgi vērtē to, ka pēc nesenajiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumu pārkāpumu vai iespējamu pārkāpumu gadījumiem Komisijas priekšsēdētājs savā 2018. gada 12. septembra runā par stāvokli Savienībā paziņoja par papildu pasākumiem; |
| --- | --- |

243.

| 244. | aicina rūpīgāk un pastāvīgi uzraudzīt ES kredītiestāžu un ieguldījumu un apdrošināšanas uzņēmumu valdes locekļus un akcionārus, uzsverot šādas uzraudzības nepieciešamību, un īpaši norāda uz grūtībām saistībā ar bankas licences vai līdzvērtīgu īpašu atļauju atcelšanu; |
| --- | --- |

244.

| 245. | atbalsta darbu, ko veic Apvienotā darba grupa, kurā ir Komisijas Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorāta un Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ģenerāldirektorāta pārstāvji, ECB pārstāvji, Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) pārstāvji un EUI Apvienotās komitejas Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas apakškomitejas pārstāvji, ar mērķi konstatēt esošos trūkumus un ierosināt pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu uzraudzības un tiesībaizsardzības iestāžu starpā; |
| --- | --- |

245.

| 246. | secina, ka noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas finanšu iestāžu veiktās uzraudzības koordinēšanas līmenis, it īpaši noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas situācijās ar pārrobežu ietekmi, nav pietiekams, lai risinātu esošās problēmas šajā jomā un ka Savienības spēja īstenot saskaņotus noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas noteikumus un praksi patlaban ir neatbilstīga; |
| --- | --- |

246.

| 247. | aicina izvērtēt ilgtermiņa mērķus, kas palīdzētu uzlabot noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas satvaru un kas minēti Pārdomu dokumentā par iespējamajiem elementiem ceļvedī netraucētai sadarbībai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas prudenciālo uzraudzītāju starpā Eiropas Savienībā (128), piemēram, mērķi izveidot ES līmeņa mehānismu, lai labāk koordinētu finanšu nozares struktūru uzraudzītājus noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā, it īpaši situācijās, kad iespējamai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai un terorisma finansēšanai var būt pārrobežu ietekme, un mērķi panākt noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzības iespējamu centralizāciju, iesaistot esošu vai jaunu Savienības struktūru, kura ir pilnvarota panākt saskaņotu noteikumu un prakses īstenošanu; atbalsta turpmākus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas uzraudzības centralizācijas
  centienus un
  uzskata, ka, ja šis mehānisms ir izveidots, tam būtu jāpiešķir pietiekami cilvēkresursi un finanšu resursi, lai tā varētu efektīvi pildīt savas funkcijas; |
| --- | --- |

247.

| 248. | atgādina, ka ECB ir pilnvaras un atbildība atsaukt kredītiestādei piešķirtu atļauju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas noteikumu būtiskiem pārkāpumiem; tomēr norāda, ka ECB ir pilnībā atkarīga no valsts līmeņa nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzītājiem, lai iegūtu informāciju par valsts iestāžu atklātajiem pārkāpumiem; tādēļ aicina valsts iestādes nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā laikus iesniegt ECB kvalitatīvu informāciju, lai ECB varētu pienācīgi pildīt savu uzdevumu; šajā sakarā atzinīgi vērtē daudzpusējo nolīgumu par praktisko kārtību informācijas apmaiņai starp ECB un visām kompetentajām iestādēm (KI), kuras uzrauga kredītiestāžu un finanšu iestāžu atbilstību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas saistībām saskaņā ar AMLD4; |
| --- | --- |

248.

| 249. | uzsver, ka prudenciālu uzraudzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzību nedrīkst uzskatīt par atsevišķiem pasākumiem; vienlaikus uzsver, ka EUI ir ierobežotas spējas uzņemties nopietnākus pienākumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas jomā to lēmumu pieņemšanas struktūru dēļ tādēļ, ka tām ir ierobežotie resursi un trūkst atbilstīgo pilnvaru; uzsver, ka EBI būtu jāuzņemas vadošā loma šajā cīņā, vienlaikus cieši koordinējot savu darbību ar Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI) un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi (EAAPI), un tādēļ tai būtu steidzami jānodrošina pietiekami cilvēkresursi un materiālie resursi, lai tā varētu efektīvi sekmēt konsekventu un efektīvu finanšu sistēmas izmantošanas nepieļaušanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, tostarp veicot kompetento iestāžu riska novērtējumus un pārskatus, kas ietilpst tās uzdevumu lokā; aicina plašāk publiskot šos pārskatus un jo īpaši attiecīgo informāciju sistemātiski sniegt Parlamentam un Padomei, ja valsts vai ES līmenī ir konstatēti nopietni trūkumi (129); |
| --- | --- |

249.

| 250. | norāda, ka palielinās valstu uzraudzības iestāžu loma; mudina Komisiju pēc apspriešanās ar EBI ierosināt mehānismus, lai veicinātu ciešāku sadarbību un koordināciju starp finanšu uzraudzības iestādēm; aicina ilgtermiņā vairāk saskaņot dažādu valstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas iestāžu uzraudzības praksi; |
| --- | --- |

250.

| 251. | atzinīgi vērtē Komisijas 2018. gada 12. septembra paziņojumu par Savienības regulējuma stiprināšanu attiecībā uz prudenciālu uzraudzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzību finanšu iestādēm (COM(2018)0645) un tajā iekļauto priekšlikumu par Eiropas uzraudzības iestāžu darbības pārskatīšanu, lai stiprinātu uzraudzības konverģenci; uzskata, ka EBI būtu jāuzņemas vadības, koordinēšanas un uzraudzības pienākumi Savienības līmenī, lai efektīvi aizsargātu finanšu sistēmu no nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas riskiem, ņemot vērā iespējamo sistēmisko ietekmi uz Savienības finanšu stabilitāti, ko var radīt finanšu nozares ļaunprātīga izmantošana nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finansēšanas nolūkos, kā arī pieredzi, ko EBI kā iestāde, kurai ir pilnvaras pārraudzīt visas dalībvalstis, guvusi, banku sektora aizsardzībā pret šādu ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

251.

| 252. | norāda uz EBI paustajām bažām attiecībā uz Direktīvas 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību īstenošanu (130); atzinīgi vērtē EBI ierosinājumus novērst nepilnības, ko rada spēkā esošais Savienības tiesiskais regulējums; aicina dalībvalstis ātri transponēt valsts tiesību aktos nesen pieņemtos Kapitāla prasību direktīvas grozījumus; |
| --- | --- |

252.

5.2.   
  Finanšu izlūkošanas vienību (FIU) sadarbība

| 253. | atgādina, ka saskaņā ar AMLD5 direktīvu dalībvalstīm ir pienākums izveidot automatizētus centralizētus mehānismus, kas nodrošina bankas kontu un maksājumu kontu turētāju ātru identificēšanu, un nodrošināt, ka ikviena FIU informāciju, kas atrodas minētajos centralizētajos mehānismos, savlaicīgi var sniegt jebkurai citai FIU; uzsver, ka ir svarīgi savlaicīgi saņemt informāciju, lai nepieļautu finanšu noziegumus vai izmeklēšanas pārtraukšanu; aicina dalībvalstis paātrināt šādu mehānismu izveidi, lai dalībvalstu FIU varētu efektīvi sadarboties nolūkā atklāt un novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas darbības; mudina dalībvalstu FIU izmantot FIU.net sistēmu; norāda uz datu aizsardzības svarīgumu arī šajā jomā; |
| --- | --- |

253.

| 254. | uzskata, ka, lai palīdzētu efektīvi apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, ir būtiski, lai valstu FIU tiktu nodrošināti atbilstoši resursi un iespējas; |
| --- | --- |

254.

| 255. | uzsver, ka, lai efektīvi cīnītos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas darbībām, būtiska nozīme ir ne tikai sadarbībai dalībvalstu FIU starpā, bet arī sadarbībai dalībvalstu FIU un trešo valstu FIU starpā; norāda uz politisko vienošanos, kas panākta iestāžu sarunās (131), ar mērķi nākotnē pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko paredz noteikumus, lai atvieglotu finanšu un citas informācijas izmantošanu noteiktu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai vai kriminālvajāšanai un ar ko atceļ Padomes lēmumu 2000/642/TI; |
| --- | --- |

255.

| 256. | aicina Komisiju izstrādāt īpašu apmācību finanšu izlūkošanas vienībām, īpaši ņemot vērā to ierobežoto kapacitāti dažās dalībvalstīs; norāda uz Egmont grupas pienesumu, kas apvieno 159 FIU ar mērķi stiprināt to operatīvo sadarbību, veicinot vairāku projektu turpināšanu un īstenošanu; sagaida, ka Komisija izvērtēs FIU sadarbības sistēma ar trešām valstīm un šķēršļi un iespējas attiecībā uz sadarbības uzlabošanu starp FIU Savienībā, tostarp iespēja izveidot koordinācijas un atbalsta mehānismu; atgādina, ka šis novērtējums jāsagatavo līdz 2019. gada 1. jūnijam; aicina Komisiju apsvērt šo iespēju, lai sagatavotu tiesību akta priekšlikumu par ES finanšu izlūkošanas vienību, kopīga izmeklēšanas darba un koordinācijas centra izveidi, kam būtu autonomija un izmeklēšanas pilnvaras attiecībā uz pārrobežu finanšu noziegumiem, un par agrīnās brīdināšanas mehānisma izveidi; uzskata, ka ES finanšu izlūkošanas vienībām ir jābūt plašai lomai dalībavalstu finanšu izlūkošanas vienību darba koordinēšanā un palīdzības sniegšanā tām pārrobežu lietās, lai paplašinātu informācijas apmaiņu un nodrošinātu kopīgu informācijas analīzi un labu darba koordināciju pārrobežu lietu gadījumā; |
| --- | --- |

256.

| 257. | aicina Komisiju aktīvi sadarboties ar dalībvalstīm, lai izveidotu mehānismus, kas uzlabo un veicina dalībvalstu FIU un trešo valstu FIU sadarbību; aicina Komisiju šai sakarā atbilstīgi rīkoties attiecīgajos starptautiskajos forumos, tādos kā ESAO un Finanšu darbību darba grupā (FATF); uzskata, ka visos izrietošajos nolīgumos pienācīga vērība būtu jāpievērš personas datu aizsardzībai; |
| --- | --- |

257.

| 258. | aicina Komisiju sagatavot ziņojumu, kas būtu adresēts Parlamentam un Padomei un kurā būtu novērtēts, vai atšķirības starp dalībvalstu FIU statusā un organizācijā ir šķērslis sadarbībai cīņā pret smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju; |
| --- | --- |

258.

| 259. | norāda, ka standartu neesamība attiecībā uz aizdomīgu darījumu ziņošanas formātiem un robežvērtībām dalībvalstīs, kā arī attiecībā uz dažādiem atbildīgajiem subjektiem rada grūtības FIU veikt informācijas apstrādi un apmaiņu; aicina Komisiju ar EBI atbalstu pēc iespējas ātrāk izvērtēt mehānismus ar mērķi izveidot standartizētus ziņošanas formātus atbildīgajiem subjektiem, lai atvieglotu un veicinātu informācijas apstrādi un apmaiņu FIU starpā lietās ar pārrobežu ietekmi, un apsvērt standartu noteikšanu attiecībā aizdomīgu darījumu robežvērtībām; |
| --- | --- |

259.

| 260. | aicina Komisiju izpētīt iespēju izveidot automatizētu decentralizētu datubāzi, kas ietver ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem un kas ļautu dalībvalstu FIU iegūt informāciju par darījumiem, to iniciatoriem un saņēmējiem, par kuriem dažādās dalībvalstīs atkārtoti tiek ziņots, ka tie uzskatāmi par aizdomīgiem; |
| --- | --- |

260.

| 261. | mudina kompetentās iestādes un FIU sadarboties ar finanšu iestādēm un citiem atbildīgajiem subjektiem ar mērķi veicināt ziņošanu par aizdomīgām darbībām un mazināt aizsardzības ziņojumus, tādējādi palīdzot nodrošināt, ka FIU saņem lietderīgāku, mērķtiecīgāku un pilnīgāku informāciju, lai varētu pienācīgi veikt savus pienākumus, vienlaikus nodrošinot atbilstību Vispārīgai datu aizsardzības regulai; |
| --- | --- |

261.

| 262. | atgādina, ka ir svarīgi izveidot uzlabotus kanālus dialogam, komunikācijai un informācijas apmaiņai starp publiskā sektora iestādēm un konkrētām privātā sektora ieinteresētajām personām, ko parasti dēvē par publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP), jo īpaši attiecībā uz atbildīgajiem subjektiem saskaņā ar AMLD, un uzsver, ka vienīgās transnacionālās PPP (Eiropola Finanšu noziegumu izmeklēšanas publiskā un privātā partnerība) rezultāti ir pozitīvi, proti, tā veicina stratēģisku informācijas apmaiņu starp bankām, FIU, tiesībaizsardzības iestādēm un valstu regulatoriem visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

262.

| 263. | atbalsta pastāvīgu informācijas apmaiņas uzlabošanu starp FIU, LEA un Eiropolu; uzskata, ka šāda partnerība būtu jāveido jaunu tehnoloģiju jomā, tostarp virtuālo aktīvu jomā, lai formalizētu dalībvalstīs jau pastāvējušās operācijas; aicina Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju sniegt sīkāku skaidrojumu tirgus dalībniekiem, kas apstrādā personas datus uzticamības pārbaužu pienākumu ietvaros, lai tie varētu izpildīt attiecīgās datu aizsardzības prasības; |
| --- | --- |

263.

| 264. | uzsver, ka valstu uzraudzības iestāžu un FIU sadarbības palielināšana un uzlabošana ir ļoti svarīga, lai efektīvi cīnītos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzsver turklāt, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas novēršanas nolūkā ir vajadzīga arī laba sadarbība starp FIU un muitas iestādēm; |
| --- | --- |

264.

| 265. | aicina Komisiju ziņot par pašreizējo situāciju un uzlabojumiem ES dalībvalstu FIU saistībā ar informācijas izplatīšanu, apmaiņu un apstrādi, ievērojot PANA ieteikumus (132) un ES FIU platformas veikto informācijas apkopojuma ziņojumu; |
| --- | --- |

265.

5.3.   
  Atbildīgie subjekti (piemērošanas joma)

| 266. | atzinīgi vērtē to, ka ar AMLD5 direktīvu ir paplašināts atbildīgo subjektu saraksts, iekļaujot tajā arī pakalpojumu sniedzējus, kas iesaistīti virtuālās valūtas un papīra valūtas maiņas pakalpojumu sniegšanā, depozitāro maku pakalpojumu sniedzējus, mākslas darbu tirgotājus un brīvostas; |
| --- | --- |

266.

| 267. | aicina Komisiju veikt pasākumus, lai uzlabotu klientu uzticamības pārbaudes noteikumu izpildi, it īpaši skaidrāk noteikt, ka atbildība par klientu uzticamības pārbaudes noteikumu pareizu piemērošanu vienmēr jāuzņemas atbildīgajam subjektam, pat ja tas sniedz ārpakalpojumus, un paredzēt soda sankcijas par nolaidību vai interešu konfliktiem ārpakalpojumu izmantošanas gadījumā; uzsver atbildīgo subjektu juridisko pienākumu saskaņā ar AMLD5 īstenot pastiprinātas pārbaudes un sistemātisku ziņošanu, kad tiek veikta CDD attiecībā uz darījumu attiecībām vai darījumiem, kuros iesaistītas valstis, ko Komisija atzinusi par augsta riska trešām valstīm nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nolūkā; |
| --- | --- |

267.

5.4.   
  Reģistri

| 268. | atzinīgi vērtē to, ka ar DAC5 direktīvu nodokļu iestādēm piešķirta piekļuve informācijai par faktiskajiem īpašniekiem, kā arī citai ar klientu uzticamības pārbaudi saistītai informācijai; atgādina, ka piekļuve šādai informācijai nodokļu iestādēm ir vajadzīga, lai pienācīgi veiktu savus pienākumus; |
| --- | --- |

268.

| 269. | norāda, ka Savienības tiesību akti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā uzliek pienākumu dalībvalstīm izveidot centrālos reģistrus, kuros iekļauj pilnīgus datus par uzņēmumu un trasta fondu faktiskajiem īpašniekiem, un ka minētie tiesību akti arī paredz, ka šiem reģistriem jābūt savienotiem; atzinīgi vērtē to, ka AMLD5 direktīva uzliek pienākumu dalībvalstīm nodrošināt informācijas par faktiskajiem īpašniekiem pastāvīgu pieejamību ikvienam plašākas sabiedrības loceklim; |
| --- | --- |

269.

| 270. | tomēr norāda, ka attiecībā uz trasta fondiem valstu reģistri būs pieejami tikai tiem, kas varēs apliecināt likumīgas intereses uz piekļuvi; uzsver, ka dalībvalstis var brīvi publiskot trasta fondu faktisko īpašnieku reģistrus, kā Parlaments jau ieteicis; aicina dalībvalstis ieviest brīvi pieejamus un atklātus datu reģistrus; jebkurā gadījumā atgādina, ka maksai, ko tās var piemērot, nevajadzētu pārsniegt administratīvās izmaksas, kas rodas, darot pieejamu informāciju, tostarp reģistru uzturēšanas un attīstības izmaksas; |
| --- | --- |

270.

| 271. | uzsver, ka faktisko īpašnieku reģistru savienotība būtu jānodrošina Komisijai; uzsver, ka reģistru savienotība būtu jānodrošina Komisijai; uzskata, ka Komisijai būtu cieši jāuzrauga šādas savienotas sistēmas darbība un saprātīgā laikposmā jāizvērtē, lai tā darbojas pienācīgi un vai tā būtu jāpaplašina, izveidojot ES faktisko īpašnieku publisku reģistru vai citus instrumentus, kas ļauj efektīvi novērst konstatētos trūkumus; aicina Komisiju tikmēr izstrādāt un izdot tehniskas pamatnostādnes, lai veicinātu dalībvalstu reģistru formāta, savstarpējas izmantojamības un savietojamības konverģenci; uzskata, ka trestu faktiskajiem īpašniekiem jāpiemēro tādas pašas pārredzamības prasības kā uzņēmumiem saskaņā ar AMLD5, vienlaikus nodrošinot atbilstošus aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

271.

| 272. | pauž bažas par to, ka informācija faktisko īpašnieku reģistros ne vienmēr ir pietiekama un/vai precīza; tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt, ka faktisko īpašnieku reģistri ietver pārbaudes mehānismus, lai nodrošinātu datu precizitāti; aicina Komisiju, veicot pārskatīšanu, novērtēt verifikācijas mehānismus un datu ticamību; |
| --- | --- |

272.

| 273. | aicina pieņemt stingrāku un precīzāku faktiskā īpašnieka definīciju, lai nodrošinātu visu to privātpersonu identificēšanu, kurām faktiski pieder tiesību subjekts vai kuras to faktiski kontrolē; |
| --- | --- |

273.

| 274. | atgādina, ka vajadzīgi skaidrāki noteikumi, kas ļauj vieglāk uzreiz identificēt faktiskos īpašniekus, tostarp pienākums trasta un līdzīgas struktūras pastāvēšanu apliecināt ar rakstisku dokumentu un reģistrēt dalībvalstī, kurā tas dibināts, tiek pārvaldīts vai veic savu darījumdarbību; |
| --- | --- |

274.

| 275. | uzsver problēmu, kas saistīta ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, veicot ieguldījumus nekustamos īpašumos Eiropas pilsētās, izmantojot ārvalstu čaulas uzņēmumus; atgādina, ka Komisijai būtu jāizvērtē zemes un nekustamā īpašuma reģistros iekļautās informācijas saskaņošanas nepieciešamība un samērība, kā arī jāizvērtē nepieciešamība savienot šos reģistrus; aicina Komisiju attiecīgā gadījumā ziņojumam pievienot tiesību akta priekšlikumu; uzskata, ka dalībvalstīs jābūt publiski pieejamai informācijai par zemes un nekustamā īpašuma faktiskajiem īpašniekiem; |
| --- | --- |

275.

| 276. | atkārtoti pauž savu nostāju par faktisko īpašnieku reģistru izveidi attiecībā uz dzīvības apdrošināšanas līgumiem, uz ko tika aicināts iestāžu sarunās par AMLD5; aicina Komisiju izvērtēt iespējamību un nepieciešamību sniegt informāciju par faktiskajiem īpašniekiem attiecībā uz dzīvības apdrošināšanas līgumiem un finanšu instrumentiem, kas pieejami attiecīgajām iestādēm; |
| --- | --- |

276.

| 277. | norāda, ka saskaņā ar AMLD5 direktīvu Komisijai jāveic priekšizpētes analīze par tādiem īpašiem Savienības un dalībvalstu līmeņa pasākumiem un mehānismiem, kas nodrošina iespēju vākt un izmantot informāciju par uzņēmumu un citu tiesību subjektu, kas dibināti ārpus Savienības, faktiskajiem īpašniekiem; aicina Komisiju iesniegt tiesību aktu priekšlikumu par šādu mehānismu, ja priekšizpētes analīze ir pozitīva; |
| --- | --- |

277.

5.5.   
  Tehnoloģijas riski un virtuālie aktīvi, tostarp virtuālās valūtas un kriptovalūta

| 278. | uzsver, ka jaunajām sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijām, tādām kā blokķēžu tehnoloģija, piemīt pozitīvs potenciāls; vienlaikus norāda, ka arvien biežāk jaunās maksājumu un pārskaitījumu metodes, kas balstītas uz šādām tehnoloģijām, tiek izmantotas ļaunprātīgi, lai legalizētu noziedzīgās darbībās iegūtus līdzekļus vai lai veiktu citus finanšu noziegumus; atzīst nepieciešamību uzraudzīt tehnoloģiju straujo attīstību, lai nodrošinātu, ka tiesību akti efektīvi novērš jauno tehnoloģiju ļaunprātīgu izmantošanu un anonimitāti, kas veicina noziedzīgas darbības, neierobežojot to pozitīvos aspektus; |
| --- | --- |

278.

| 279. | mudina Komisiju rūpīgi izpētīt attiecīgos kriptosistēmas dalībniekus, uz kuriem vēl neattiecas Savienības tiesību akti par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, un vajadzības gadījumā paplašināt atbildīgo subjektu sarakstu, jo īpaši pakalpojumu sniedzējus darījumu jomā, kas saistīti ar apmaiņu ar vienu vai vairākām virtuālām valūtām; timēr aicina dalībvalstis, cik drīz vien iespējams, transponēt AMLD5 noteikumus, ar ko nosaka pienākumu attiecībā uz virtuāliem naudas makiem un pakalpojumu apmaiņu, lai identificētu klientus, kas apgrūtinātu virtuālo valūtu anonīmu izmantošanu; |
| --- | --- |

279.

| 280. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt tehnoloģiju attīstību, tostarp inovatīvu finanšu tehnoloģiju uzņēmējdarbības modeļu straujo paplašināšanos un jaunās tehnoloģijas, piemēram, mākslīgo intelektu, DLT, kognitīvo skaitļošanu un mašīnmācīšanos, lai novērtētu tehnoloģiskos riskus un iespējamās nepilnības un palielinātu noturību pret kiberuzbrukumiem vai sistēmu darbības atteici, proti, veicinot datu aizsardzību; mudina kompetentās iestādes un Komisiju veikt rūpīgu novērtējumu par iespējamiem sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar DLT lietojumprogrammām; |
| --- | --- |

280.

| 281. | uzsver, ka virtuālo aktīvu veidošanās un izmantošana ir ilgtermiņa tendence, kas, sagaidāms, ka tuvākajos gados turpināsies un palielināsies, jo īpaši tādēļ, ka tiek izmantoti dažāda lietojuma virtuālās monētas, piemēram, uzņēmumu finansēšanai; aicina Komisiju izstrādāt piemērotu ES līmeņa sistēmu šo pārmaiņu regulēšanai, pamatojoties gan uz darbu starptautiskā līmenī, gan arī tādām Eiropas struktūrām kā EVTI; uzskata, ka šai sistēmai jānodrošina vajadzīgie aizsardzības pasākumi pret konkrētiem riskiem, ko rada virtuālie aktīvi, neradot šķēršļus inovācijai; |
| --- | --- |

281.

| 282. | īpaši norāda, ka virtuālo aktīvu nepārredzamību ir iespējams izmantot, lai sekmētu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; šajā kontekstā mudina Komisiju sniegt skaidras norādes par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem virtuālos aktīvus varētu klasificēt kā esošu vai jaunu finanšu instrumentu MiFID2, un par apstākļiem, kādos ES tiesību akti attiecas uz sākotnējo monētu piedāvājumu; |
| --- | --- |

282.

| 283. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju aizliegt konkrētus anonimitātes pasākumus attiecībā uz konkrētiem virtuāliem aktīviem un vajadzības gadījumā apsvērt iespēju reglamentēt virtuālos aktīvus kā finanšu instrumentus; uzskata, ka FIU vajadzētu spēt sasaistīt virtuālo un kriptovalūtu adreses ar virtuālo aktīvu īpašniekiem; uzskata, ka Komisijai būtu jāizvērtē iespēja piemērot virtuālo aktīvu lietotājiem obligātu reģistrēšanās prasību; atgādina, ka dažas dalībvalstis jau ir pieņēmušas dažāda veida noteikumus konkrētiem šīs nozares segmentiem, piemēram, sākotnējam žetonu piedāvājumam, un tiem jārosina turpmākās darbības; |
| --- | --- |

283.

| 284. | uzsver, ka FATF nesen norādīja, ka visām valstīm steidzami jāveic koordinētas darbības, lai novērstu virtuālo aktīvu izmantošanu noziedzīgām darbībām un terorismam, mudinot visas jurisdikcijas veikt juridiskus un praktiskus pasākumus ar mērķi novērst virtuālo aktīvu neatbilstīgu izmantošanu (133); aicina Komisiju rast veidus, kā integrēt Eiropas tiesiskajā regulējumā FATF izstrādātos ieteikumus un standartus, kas regulē virtuālos aktīvus; uzsver, ka Savienībai arī turpmāk jāiestājas par saskaņotu un koordinētu starptautisko tiesisko regulējumu attiecībā uz virtuālajiem aktīviem, turpinot sasniegto G20 ietvaros; |
| --- | --- |

284.

| 285. | atkārtoti aicina Komisiju steidzami izvērtēt tiešsaistes azartspēļu nozīmi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijā un ar nodokļiem saistītos noziegumos; uzskata, ka šis novērtējums ir prioritārs; norāda uz elektroniskās azartspēļu nozares pieaugumu dažās jurisdikcijās, tostarp dažās Apvienotās Karalistes teritorijās, piemēram, Menas salā, kur e-spēles jau veido 18 % no nacionālā ienākuma; |
| --- | --- |

285.

| 286. | ņem vērā to, ka tiek veikts darbs ekspertu līmenī saistībā ar elektronisko identifikāciju un attālinātām procedūrām atbildīgi principam “pazīsti savu klientu”, risinot jautājumus, kas saistīti ar finanšu iestāžu iespējām izmantot elektronisku identifikāciju (e-identifikācija) un ar principa “pazīsti savu klientu” procedūru pārnesamību, lai digitāli identificētu klientus; tāpēc aicina Komisiju izvērtēt Eiropas elektroniskās identifikācijas sistēmas ieviešanas iespējamās priekšrocības; atgādina, ka ir svarīgi saglabāt pienācīgu līdzsvaru starp datu un privātuma aizsardzību un nepieciešamību kompetentajām iestādēm piekļūt informācijai kriminālizmeklēšanas nolūkos; |
| --- | --- |

286.

5.6.   
  Sankcijas

| 287. | uzsver, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā dalībvalstīm ir pienākums noteikt sankcijas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumu pārkāpumiem; uzsver, ka šādām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām; aicina dalībvalstīs ieviest vienkāršotas procedūras, lai piemērotu finansiālās sankcijas, kas noteiktas par AML tiesību aktu pārkāpšanu; |
| --- | --- |

287.

| 288. | mudina dalībvalstis pēc iespējas ātrāk publicēt informāciju par uzlikto sankciju raksturu un vērtību, kā arī informāciju par pārkāpuma veidu un būtību un atbildīgās personas identitāti; aicina dalībvalstis piemērot sankcijas un pasākumus arī vadības struktūras locekļiem un citām fiziskām personām, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumu pārkāpumiem (134); |
| --- | --- |

288.

| 289. | aicina Komisiju reizi divos gados ziņot Parlamentam par valsts tiesību aktiem un praksi attiecībā uz sankcijām par AML tiesību aktu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

289.

| 290. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Regula (ES) 2018/1805 par iesaldēšanas rīkojumu un konfiskācijas rīkojumu savstarpēju atzīšanu (135), lai veicinātu noziedzīgi iegūtu līdzekļu pārrobežu atgūšanu, kas palīdzēs stiprināt Savienības spējas cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu un likvidēt noziedznieku un teroristu finansēšanas avotus visā Savienībā; |
| --- | --- |

290.

| 291. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Direktīvu (ES) 2018/1673 par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (136), ar kuru paredzēts ieviest jaunas krimināltiesību normas un sekmēt efektīvāku un ātrāku pārrobežu sadarbību starp kompetentajām iestādēm, lai labāk izskaustu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un ar to saistīto terorisma finansēšanu un organizēto noziedzību; norāda, ka dalībvalstīm jāveic nepieciešamie pasākumi, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu, ka to kompetentās iestādes saskaņā ar Direktīvu 2014/42/ES (137) iesaldē vai konfiscē līdzekļus, kas iegūti kādā no šajā direktīvā minētajiem nodarījumiem, un līdzekļus, kas izmantoti vai kurus paredzēts izmantot, lai izdarītu vai palīdzētu izdarīt šajā direktīvā minētos nodarījumus; |
| --- | --- |

291.

5.7.   
  Starptautiskā dimensija

| 292. | norāda, ka saskaņā ar AMLD4 direktīvu Komisijas uzdevums ir noteikt augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības to režīmā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanas apkarošanu; |
| --- | --- |

292.

| 293. | uzskata — lai gan ir jāņem vērā darbs, ko veic starptautiskā līmenī, lai noteiktu augsta riska trešās valstis nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas apkarošanas nolūkā, it īpaši darbs, ko veic FATF, ir ļoti svarīgi Savienībai izveidot atsevišķu augsta riska trešo valstu sarakstu; atzinīgi vērtē Komisijas 2019. gada 13. februāra Deleģēto regulu, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības, (C(2019)1326), un pauž nožēlu, ka Padome pret šo aktu iebilda; atzinīgi vērtē Komisijas 2019. gada 31. janvāra Deleģēto regulu, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz regfiuulatīvajiem tehniskajiem standartiem minimuma darbībām un papildu pasākumu veidiem, kuri kredītiestādēm un finanšu iestādēm jāveic nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku mazināšanai konkrētās trešās valstīs (138); |
| --- | --- |

293.

| 294. | atzinīgi vērtē, ka Komisija ir pieņēmusi metodiku augsta riska trešo valstu noteikšanai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849, kas publicēta 2018. gada 22. jūnijā (139); atzinīgi vērtē Komisijas 2019. gada 31. janvāra novērtējumu attiecībā uz “Prioritātes Nr. 1” valstīm; |
| --- | --- |

294.

| 295. | uzsver, ka ir jānodrošina saraksta ar augsta riska trešām valstīm nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā saskaņotība un papildināmība ar Eiropas sarakstu, kurā iekļautas tādas jurisdikcijas, kas nesadarbojas; atkārtoti aicina uzticēt Komisijai galveno lomu abu sarakstu pārvaldībā; aicina Komisiju nodrošināt, ka juridiskciju izvērtēšanas process ir pārredzams; |
| --- | --- |

295.

| 296. | pauž bažas par apgalvojumiem, ka Šveices kompetentās iestādes neveic nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas funkciju (140); aicina Komisiju ņemt to vērā, atjauninot augsta riska trešo valstu sarakstu un turpmākās divpusējās attiecībās starp Šveici un Savienību; |
| --- | --- |

296.

| 297. | aicina Komisiju sniegt tehnisko palīdzību trešām valstīm, lai izstrādātu efektīvas sistēmas cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un pastāvīgi pilnveidotu tās; |
| --- | --- |

297.

| 298. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Eiropas Savienība FATF pauž vienotu nostāju un ka aktīvi veicina notiekošo pārdomu procesu par tās reformu, lai uzlabotu tās resursus un leģitimitāti; aicina Komisiju Eiropas Parlamenta darbiniekus kā novērotājus iekļaut Komisijas delegācijā, kas apmeklē FATF; |
| --- | --- |

298.

| 299. | aicina Komisiju uzņemties vadošo lomu globālajā iniciatīvā par publisku faktisko īpašnieku centrālo reģistru izveidi visās pasaules jurisdikcijās; šajā sakarā uzsver tādu starptautisko organizāciju kā ESAO un ANO izšķirīgo nozīmi; |
| --- | --- |

299.

6.   
  Nodokļu uzlikšanas starptautiskā dimensija

| 300. | norāda, ka Eiropas taisnīgajai nodokļu sistēmai ir vajadzīga taisnīgāka globālā nodokļu vide; atkārtoti aicina uzraudzīt nodokļu reformas trešās valstīs |
| --- | --- |

300.

| 301. | norāda uz vairāku trešo valstu īstenotiem centieniem izlēmīgi vērsties pret BEPS; tomēr uzsver, ka šādām reformām arī turpmāk jābūt atbilstīgām PTO noteikumiem; |
| --- | --- |

301.

| 302. | uzskata, ka ļoti būtiska nozīme ir informācijai, kas iegūta komitejas vizītes uz Vašingtonu laikā par ASV nodokļu reformām un to iespējamo ietekmi uz starptautisko sadarbību; norāda — vairāki eksperti uzskata, ka ASV 2017. gada Likuma par nodokļu samazināšanu un darbvietu radīšanu vairāki noteikumi nav saderīgi ar spēkā esošajiem PTO noteikumiem; norāda, ka atsevišķi ASV nodokļu reformas noteikumi vienpusēji un bez savstarpīguma tiecas atjaunot starpvalstu ieguvumus, kas attiecināmi uz ASV teritoriju (pieņemot, ka vismaz 50 % no šiem ienākumiem tiek radīti ASV teritorijā); atzinīgi vērtē to, ka Komisija patlaban izvērtē ASV jaunās nodokļu reformas, it īpaši BEAT, GILTI un FDII (141) noteikumu iespējamo ietekmi uz regulējumu un darījumdarbību; aicina Komisiju informēt Parlamentu par izvērtējuma rezultātiem; |
| --- | --- |

302.

| 303. | norāda, ka tika izstrādāti divu veidu starpvaldību nolīgumi par Ārvalstu konta nodokļa atbilstības aktu (FATCA), lai palīdzētu FATCA atbilst starptautiskajiem tiesību aktiem (142); norāda, ka tikai viens no šiem starpvaldību nolīgumiem paredz savstarpējību; pauž nožēlu par ievērojamo nelīdzsvarotību šo nolīgumu savstarpīgumā, jo ASV parasti saņem daudz vairāk informācijas no ārvalstu valdībām, nekā tā sniedz citām valstīm; aicina Komisiju veikt plānošanu, lai analizētu savstarpības līmeni, veicot informācijas apmaiņu ASV un dalībvalstu starpā; |
| --- | --- |

303.

| 304. | aicina Padomi piešķirt Komisijai pilnvaras veikt sarunas par nolīgumu ar ASV, lai nodrošinātu savstarpību Ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta (FATCA) īstenošanā; |
| --- | --- |

304.

| 305. | atkārto 2018. gada 5. jūlijs rezolūcijā par FATCA negatīvo ietekmi uz ES iedzīvotājiem un jo īpaši “nejaušajiem amerikāņiem” izvirzītos priekšlikumus (143), kuros Komisija tiek aicināta rīkoties, lai nodrošinātu, ka tiek garantētas visu iedzīvotāju, jo īpaši “nejaušo amerikāņu”, pamattiesības; |
| --- | --- |

305.

| 306. | aicina Komisiju un Padomi iesniegt kopīgu ES pieeju FATCA, lai pienācīgi aizsargātu Eiropas iedzīvotāju (jo īpaši “nejaušo amerikāņu”) tiesības un nodrošinātu savstarpīgumu attiecībā uz automātisko informācijas apmaiņu no ASV puses, par vēlamo standartu uzskatot KZS; aicina Komisiju un Padomi tikmēr, ja nepieciešams, apsvērt tādus pretpasākumus, piemēram, ieturamo nodokli, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ja ASV nenodrošina savstarpīgumu saistībā ar FATCA; |
| --- | --- |

306.

| 307. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt jaunos uzņēmumu ienākuma nodokļa noteikumus valstīs, kuras sadarbojas ar ES, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu (144); |
| --- | --- |

307.

6.1.   
  Nodokļu paradīzes un jurisdikcijas ES un ārpus tās, kas atvieglo ANP

| 308. | atgādina, cik būtiska nozīme ir kopīga ES saraksta izveidei, kurā iekļautas tādas jurisdikcijas, kas nesadarbojas nodokļu jomā (turpmāk — “ES saraksts”), pamatojoties uz visaptverošiem, pārredzamiem, stingriem, objektīvi pārbaudāmiem un vispārpieņemtiem kritērijiem, kas regulāri tiek pārskatīti; |
| --- | --- |

308.

| 309. | pauž nožēlu par to, ka ES sākotnējā sarakstā apsvēra iekļaut tikai trešās valstis; norāda, ka Komisija Eiropas pusgada ietvaros ir konstatējusi nepilnības dažu dalībvalstu nodokļu sistēmās, kas atvieglo ANP; neraugoties uz to. atzinīgi vērtē paziņojumu, ko Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) priekšsēdētāja sniedza TAX3 komitejas rīkotajā 2018. gada 10. oktobra uzklausīšanā, kurā tika norādīts, ka iespēja pārbaudīt dalībvalstis, piemērojot ES sarakstiem noteiktos kritērijus Rīcības grupas pilnvaru pārskatīšanas kontekstā (145); |
| --- | --- |

309.

| 310. | atzinīgi vērtē to, ka Padome 2017. gada 5. decembrī pieņēma pirmo ES sarakstu un ka patlaban tiek uzraudzītas trešo valstu uzņemtās saistības; norāda, ka saraksts ir vairākas reizes atjaunināts, pamatojoties uz minēto saistību novērtējumu, un tā rezultātā vairākas valstis no saraksta ir svītrotas; norāda, ka pēc pārskatīšanas, ko veica 2019. gada 12. martā, sarakstā tagad ir šādas jurisdikcijas: ASV Samoa, Aruba, Guama, Barbadosa, Belīze, Bermudas, Dominikāna, Fidži, Māršala Salas, Omāna, Samoa, Trinidāda un Tobāgo, Apvienotie Arābu Emirāti, ASV Virdžīnu Salas un Vanuatu; |
| --- | --- |

310.

| 311. | pievienoja vēl 10 jurisdikcijas (Aruba, Barbadosa, Beliza, Bermudu Salas, Dominika, Fidži, Māršala Salas, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti un Vanuatu); norāda, ka arī pelēkajā sarakstā iekļautas vēl divas jurisdikcijas (Austrālija un Kostarika) (146); |
| --- | --- |

311.

| 312. | norāda, ka astoņas lielas ekonomikas, caur kurām tiek pludināti līdzekļi (Nīderlande, Luksemburga, Honkonga, Britu Virdžīnu Salas, Bermudu Salas, Kaimanu Salas, Īrija un Singapūra), īpaši šādam mērķim un nodokļu vajadzībām izveidotos uzņēmumos uzglabā 85 % no globālajām investīcijām (147); pauž nožēlu, ka tikai viena no šīm valstīm (Bermuda) pašlaik ir iekļauta ES sarakstā ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas nodokļu jautājumos (148); |
| --- | --- |

312.

| 313. | uzsver, ka pārbaudes un uzraudzības procesi ir neskaidri un nav skaidrs, vai ir panākts reāls progress attiecībā uz sarakstā iekļautajām valstīm; |
| --- | --- |

313.

| 314. | uzsver, ka šāda novērtējuma pamatā, ko veiktu Padomi un tās uzņēmumu nodokļa CoC grupa, ir kritēriji, kas izriet no Komisijas tehniska rezultātu pārskata, un ka Parlaments juridiski neiesaistījās šajā procesā; šai sakarā aicina Komisiju un Padomi pirms izmaiņu ierosināšanas sarakstā sīki informēt Parlamentu; aicina Padomi kā daļu no Rīcības kodeksa jautājumu grupas regulāri atjauninātā ziņojuma Padomei regulāri publicēt progresa ziņojumu par tā dēvētajā melnajā sarakstā un pelēkajā sarakstā iekļautajām jurisdikcijām; |
| --- | --- |

314.

| 315. | aicina Komisiju un Padomi strādāt pie vērienīgas un objektīvas metodikas, kas nebalstās uz saistībām, bet uz pienācīgas un pienācīgi īstenotas tiesību aktu ietekmes šajās valstīs novērtējumu; |
| --- | --- |

315.

| 316. | pauž dziļu nožēlu par pārredzamības trūkumu sākotnējā sarakstu veidošanas procesā, nenodrošinot ECOFIN noteikto sarakstos iekļaušanas kritēriju objektīvu piemērošanu; uzsver, ka šim procesam jābūt brīvam no jebkādas politiskas iejaukšanās; taču atzinīgi vērtē panāktos pārredzamības uzlabojumus, publiskojot vēstules, kas nosūtītas Rīcības kodeksa jautājumu grupas pārbaudītajām jurisdikcijām, kā arī saņemtās saistību vēstules; aicina pārējās nepubliskotās vēstules darīt pieejamas sabiedrībai, lai nodrošinātu uzraudzību un saistību pienācīgu izpildi; uzskata, ka jurisdikcijas, kas atsakās piekrist izpaust saistības, rada sabiedrības aizdomas, ka tās nesadarbojas nodokļu jautājumos; |
| --- | --- |

316.

| 317. | atzinīgi vērtē Rīcības kodeksa jautājumu grupas nesen sniegtos taisnīgas nodokļu politikas kritērijus, it īpaši attiecībā uz ekonomiskās būtības neesamību jurisdikcijās, kurās nepiemēro uzņēmumu ienākuma nodokli vai piemēro nulles līmenim tuvu šā nodokļa likmi; aicina dalībvalstis veikt darbu, lai pakāpeniski uzlabotu ES kritērijus attiecībā uz sarakstu izveidi, lai aptvertu visu veidu kaitīgo praksi nodokļu jomā (149) , proti, iekļaujot detalizētu ekonomisko analīzi, kurā kā atsevišķi kritēriji būtu izmantota nodokļu apiešanas veicināšana, 0 % likme vai tas, ka uzņēmumu nodokļa nav vispār; |
| --- | --- |

317.

| 318. | atzinīgi vērtē jauno ESAO globālo standartu par nozīmīgas darbības faktoru attiecībā uz beznodokļu vai tikai nominālu nodokļu jurisdikcijām (150), ko savā ziņā iedvesmoja ES darbs pie ES sarakstu izveides (151); aicina dalībvalstis uzstāt, lai G20 reformē ESAO melnā saraksta kritērijus, virzoties tālāk par nodokļu pārredzamību un risinot arī izvairīšanos no nodokļiem un agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

318.

| 319. | norāda uz darbu, ko nodokļu jautājumos paveikušas ES un Lielbritānija sarunu komandas, vērtē to atzinīgi, kā norādīts projekta Līgumam par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 4. pielikumā (152); pauž nožēlu, ka īsi pirms Lielbritānijas izstāšanās tā var novirzīties no ES politikas cīņā pret finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas, kas radītu jaunus ekonomiskos, fiskālos un drošības riskus; aicina Komisiju un Padomi nekavējoties uz šādiem riskiem reaģēt un nodrošināt ES interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

319.

| 320. | atgādina par saskaņā ar Politiskās deklarācijas par Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvaru 79. pantu (153), kas paredz, ka turpmākajām attiecībām ir jānodrošina atklāta un godīga konkurence un ka noteikumiem tās nodrošināšanai būtu jāietver valsts atbalsts, konkurence, sociālie un nodarbinātības standarti, vides standarti, klimata pārmaiņas un atbilstīgie nodokļu jautājumi; ar bažām norāda uz britu premjerministres Theresa May paziņoto nodomu ieviest Lielbritānijā “viszemākos uzņēmējdarbības nodokļus G20 valstīs”; aicina Lielbritāniju arī turpmāk būt uzticamai partnerei globālajā cīņā par godīgāku un efektīvāku nodokļu iekasēšanu un kā starptautiskās kopienas loceklei cīnīties pret finanšu noziegumiem; aicina Komisiju un Padomi iesaistīt Lielbritāniju nesadarbojošos nodokļu jurisdikciju saraksta izveidē un tādu jurisdikciju saraksta izveidē, kurām ir trūkumi ALM režīmā, tostarp ciešā ekonomisko attiecību uzraudzībā starp tai pakļautām teritorijām un tās aizjūras teritorijām, kolīdz Lielbritānija kļūs par trešo valsti; |
| --- | --- |

320.

| 321. | uzsver, ka, neraugoties uz norisēm pēc izstāšanās termiņa, Apvienotā Karaliste arī turpmāk būs ESAO dalībvalsts, kurai ir saistoši ESAO BEPS rīcības plāna ieteikumi un citi labas nodokļu pārvaldības pasākumi; |
| --- | --- |

321.

| 322. | aicina — Šveices īpašajā gadījumā, attiecībā uz ko nav noteikts konkrēts termiņš, ņemot vērā iepriekšējo nolīgumu starp Šveici un ES, līdz 2019. gada beigām iekļaut valsti I pielikumā, ja pēc pienācīgas eskalācijas procedūras Šveice šajā termiņā neatceļ savus neatbilstīgos nodokļu režīmus, kas rada nevienlīdzīgu attieksmi pret ārvalstīs un valstī gūtiem ienākumiem, kā arī paredz nodokļu atvieglojumus konkrētiem uzņēmumu veidiem; |
| --- | --- |

322.

| 323. | ar bažām norāda, ka trešās valstis var izskaust prasībām neatbilstošus nodokļu režīmus, bet aizstāt tos ar jauniem – iespējams, kaitējošiem ES; uzsver, ka tas tā jo īpaši varētu būt Šveices gadījumā; aicina Padomi pienācīgi izvērtēt Šveici un citas trešās valstis (154) , kas ievieš līdzīgas izmaiņas tiesību aktos (155); |
| --- | --- |

323.

| 324. | norāda, ka joprojām notiek sarunas starp ES un Šveici par divpusējas pieejas savstarpējai tirgus piekļuvei pārskatīšanu; prasa Komisijai nodrošināt, ka galīgajā nolīgumā starp ES un Šveici tiek iekļauta labas pārvaldības nodokļu jomā klauzula, tostarp konkrēti noteikumi par valsts atbalstu nodokļu atvieglojumu veidā, utomātiska informācijas apmaiņu par nodokļu uzlikšanu, publiski pieejama informācija par faktiskajiem īpašniekiem, kā arī nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumi; prasa ES sarunu dalībniekiem noslēgt nolīgumu, kas, inter alia, novērš nepilnības Šveices uzraudzības sistēmā un aizsargā trauksmes cēlējus (156); |
| --- | --- |

324.

| 325. | atzinīgi vērtē to, ka 2019. gada 12. martā saraksts tika pārskatīt (157); atzinīgi vērtē to, ka ir publicēts sīki izstrādāts to jurisdikciju saistību un reformu novērtējums, kuras tika iekļautas II pielikumā, kad 2017. gada 5. decembrī tika publicēts pirmais ES saraksts; atzinīgi vērtē to, ka, pateicoties apņēmīgai rīcībai 2017. gadā, tās jurisdikcijas, kas agrāk bija iekļautas II pielikumā, tagad iekļautas I pielikumā, ja attiecīgās reformas nav ieviestas līdz 2018. gada beigām vai saskaņotajā termiņā; |
| --- | --- |

325.

| 326. | pauž bažas, ka uz Austrijas iedzīvotājiem, kam ir bankas konti kredītiestādēs Lihtenšteinā, neattiecas akts par kopējiem ziņošanas standartiem, ja to kapitāla ienākumi tiek gūti no aktīvu struktūrām (privātiem fondiem, iestādēm, trasta fondiem un tamlīdzīgi) un kredītiestādes Lihtenšteinā rūpējas par nodokļu uzlikšanu saskaņā ar divpusējiem līgumiem; aicina Austriju mainīt tiesību aktu šajā saistībā, lai novērstu KZS nepilnības; |
| --- | --- |

326.

| 327. | norāda, ka — saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) datiem par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem — Luksemburgā un Nīderlandē kopā ir vairāk ārvalstu ieguldījumu nekā ASV un vairums no tām ir īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kuras neveic būtisku saimniecisku darbību, bet Īrijā ir vairāk ārvalstu ieguldījumu nekā Vācijā vai Francijā; norāda, ka saskaņā ar Valsts statistikas biroja informāciju ārvalstu investīcijas Maltā ir 1 474 % no tās ekonomikas apjoma; |
| --- | --- |

327.

| 328. | atgādina par pētījumu, kurš pierādīja, ka nodokļu apiešana, izmantojot sešas ES dalībvalstis rada 42,8 miljardu zaudējumu nodokļu ieņēmumos pārējās 22 dalībvalstīs (158), kas nozīmē to, ka šo valstu neto maksājumu situāciju var atsvērt zaudējumi, ko tās rada citu dalībvalstu nodokļu bāzē; norāda, piemēram, ka Nīderlande rada neto izmaksas Savienībai kopumā 11,2 miljardu EUR apmērā, kas nozīmē to, ka šī valsts faktiski atņem nodokļus citām dalībvalstīm, no kā gūst labumu starptautiskie uzņēmumi un to akcionāri; |
| --- | --- |

328.

| 329. | atgādina — lai uzlabotu Savienības un dalībvalstu cīņu pret nodokļu krāpšanu, izvairīšanos no nodokļiem un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, efektīvi ir jāizmanto visi pieejamie dati, tostarp makroekonomikas dati; |
| --- | --- |

329.

| 330. | atgādina, ka Eiropas Komisija ir kritizējusi septiņas dalībvalstis (159) — Beļģiju, Kipru, Ungāriju, Īriju, Luksemburgu, Maltu un Nīderlandi — par trūkumiem to nodokļu sistēmās, kas atvieglo agresīvu nodokļu plānošanu, apgalvojot, ka šo valstu politika nodokļu jomā apdraud Eiropas vienotā tirgus integritāti; uzskata, ka šīs jurisdikcijas var uzskatīt arī par agresīvas nodokļu plānošanas veicinātājām visā pasaulē; uzsver, ka Komisija ir atzinusi, ka pēc Komisijas kritikas dažas no minētajām dalībavlstīm ir veikušas pasākumus, lai uzlabotu savas nodokļu sistēmas (160); norāda, ka nesens veikts pētījums (161) atzinis, ka piecas ES dalībvalstis ir uzņēmumu nodokļu oāzes: Kipra, Īrija, Luksemburga, Malta un Nīderlande; uzsver, ka kritēriji un metodes, ar kuriem šīs dalībvalstis atzītas par oāzēm, ietver visaptverošu kaitējošas nodokļu prakses novērtējumu, pasākumus, kas veicina agresīvu nodokļu plānošanu un ekonomisko plūsmu traucēšanu un balstās uz Eurostat informāciju, kurā ietverta intensīva ienākošo un izejošo tiešo ārvalstu investīju, honorāru, procentu un dividenžu plūsmu kombinācija; aicina Komisiju pašlaik, kamēr nav stenotas būtiskas nodokļu reformas, vismaz šīs piecas dalībvalstis uzskatīt par ES nodokļu oāzēm; |
| --- | --- |

330.

| 331. | prasa Padomei publicēt sīki izstrādātu to jurisdikciju saistību novērtējumu, kuras brīvprātīgi apņēmās veikt reformas un tika iekļautas II pielikumā, kad 2017. gada 5. decembrī tika publicēts pirmais ES saraksts; |
| --- | --- |

331.

6.2.   
  Pretpasākumi

| 332. | atkārto aicinājumu ES un tās dalībvalstīm veikt efektīvus un atturošus pretpasākumus, kas vērstas pret jurisdikcijām, kuras nesadarbojas, lai stimulētu labu sadarbību nodokļu jautājumos un ES saraksta I pielikumā iekļauto valstu atbilstību; |
| --- | --- |

332.

| 333. | pauž nožēlu par to, ka lielāko daļu Padomes ierosināto pretpasākumu dalībvalstis var īstenot pēc saviem ieskatiem; ar bažām norāda, ka TAX3 komitejas uzklausīšanā, kas notika 2018. gada 15. maija, daži eksperti (162) uzsvēra, ka ar pretpasākumiem vien var neizdoties stimulēt tās jurisdikciju, kuras nevēlas sadarboties ar ieganstu, ka “ES sarakstā nav iekļautas dažas pazīstamākās nodokļu oāzes”; uzskata, ka tas mazina uzticēšanos sarakstam, uz ko arī norādīja daži eksperti; |
| --- | --- |

333.

| 334. | aicina dalībvalstis pieņemt vienotu stingru pretpasākumu kopumu, piemēram, ieturamos nodokļus, izslēgšanu no uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus publiskā iepirkuma procedūrās, pastiprinātas revīzijas prasības un automātiskus CFC noteikumus uzņēmumiem, kas atrodas sarakstā iekļautajās jurisdikcijās, kuras nesadarbojas, izņemot gadījumus, kad nodokļu maksātāji veic patiesu saimniecisko darbību šajā valstī; |
| --- | --- |

334.

| 335. | aicina nodokļu iestādes un nodokļu maksātājus sadarboties, lai vāktu būtiskus faktus gadījumos, kad kontrolētas ārvalstu sabiedrības faktiski veic būtisku saimniecisko darbību un kad tām ir būtiska ekonomiskā klātbūtne, par ko liecina personāls, iekārtas, aktīvi un telpas, ko apstiprina attiecīgie fakti un apstākļi; |
| --- | --- |

335.

| 336. | norāda, ka jaunattīstības valstu rīcībā varētu nebūt resursu nesen saskaņoto starptautisko vai Eiropas standartu nodokļu jomā īstenošanai; tāpēc prasa Padomei izslēgt tādus pretpasākumu kā attīstības palīdzības samazināšana; |
| --- | --- |

336.

| 337. | norāda, ka pretpasākumi ir būtiski, lai cīnītos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu plānošanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; turklāt norāda, ka Eiropas Savienības ekonomiskā ietekme var atturēt jurisdikcijas, kas nesadarbojas, un nodokļu maksātājus izmantot nodokļu nepilnības un kaitējošu nodokļu praksi, ko piedāvā šīs jurisdikcijas; |
| --- | --- |

337.

| 338. | aicina Eiropas finanšu iestādes (163) izskatīt iespēju piemērot stingrākas un uzlabotas uzticamības pārbaudes katram projektam atsevišķi jurisdikcijās, kas iekļautas ES saraksta II pielikumā, lai izvairītos no tā, ka ES finansējums tiek ieguldīts vai novirzīts ar tādu struktūru starpniecību trešās valstīs, kuras neatbilst ES nodokļu standartiem; norāda, ka EIB ir paziņojusi par savu jauno grupas nostāju pret vāji regulētām, nepārredzamām un nesadarbīgām jurisdikcijām un labu nodokļu pārvaldību, un aicina regulāri atjaunināt šo politiku un iekļaut pastiprinātas pārredzamības prasības saskaņā ar ES standartiem; aicina EIB publicēt jauno politiku, tiklīdz tā pieņemta; aicina visām Eiropas finanšu iestādēm nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un piemērot vienādus standartus; |
| --- | --- |

338.

6.3.   
  ES kā globāla līdera nostāja

| 339. | atkārtoti aicina ES un tās dalībvalstis, balstoties uz ex ante koordināciju, uzņemties vadošo lomu globālajā cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu plānošanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, it īpaši īstenojot Komisijas iniciatīvas visos saistītajos starptautiskajos forumos, tostarp ANO, G20, ESAO, kura spēlējusi vadošo lomu nodokļu problemātikas risināšanā, īpaši pēc starptautiskās finanšu krīzes; |
| --- | --- |

339.

| 340. | atgādina, ka daudzpusēja politika un starptautiskā sadarbība starp valstīm, tostarp jaunattīstības valstīm, joprojām ir vēlamais līdzeklis konkrētu rezultātu sasniegšanai, vienlaikus ievērojot savstarpīguma principu; tomēr pauž nožēlu, ka daži leģislatīvie priekšlikumi, kas ir tālejošāki par ESAO BEPS ieteikumiem, taču varētu kalpot par pamatu turpmākam auglīgam darbam starptautiskā līmenī, ir iestrēguši Padomē; |
| --- | --- |

340.

| 341. | uzskata, ka labi aprīkotas un ar pietiekamiem papildu resursiem apgādātas globālas nodokļu iestādes izveide ANO ietvaros ar pienācīgām piemērošanas pilnvarām nodrošinās, ka visas valstis uz vienlīdzīgiem pamatiem var piedalīties globālās nodokļu politikas izstrādē (164) un reformēšanā, lai cīnītos pret kaitējošu nodokļu praksi un nodrošinātu pareizu nodokļu iekasēšanas tiesību sadalījumu; norāda uz neseno aicinājunu pārveidot ANO Ekspertu komiteju par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos par starpvaldību ANO globālu nodokļu iestādi (165); uzsver, ka ESAO nodokļu paraugkonvencija nodrošina nodokļa uzlikšanas tiesību taisnīgu sadali starp izcelsmes un rezidences valstīm; |
| --- | --- |

341.

| 342. | aicina organizēt globālu samitu saistībā ar vēl nepieciešamajām globālajām nodokļu reformām, lai uzlabotu starptautisko sadarbību un izdarītu spiedienu uz visām valstīm, it īpaši to finanšu centriem, nolūkā panākt atbilstību pārredzamības un taisnīgas nodokļu politikas standartiem; aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu šāda samita organizēšanā, kurā uzsākt otri starptautisko nodokļu reformu atbilstīgi BEPS darbības plānam, un panākt, lai samita laikā būtu iespējams izveidot iepriekš minēto starpvaldību nodokļu iestādi; |
| --- | --- |

342.

| 343. | norāda uz Komisijas rīcību un ieguldījumu ESAO, globālajā forumā par pārredzamību un informācijas apmaiņu, paplašinātajā satvarā par BEPS — lai globāli veicinātu labas pārvaldības nodokļu jomā augstākus standartus, vienlaikus nodrošinot, ka ES joprojām pilnībā tiek ievēroti starptautiskie labas pārvaldības standarti nodokļu jomā; |
| --- | --- |

343.

6.4.   
  Jaunattīstības valstis

| 344. | uzskata, ka, lai stiprinātu politikas saskaņotību attīstības veicināšanai ES un lai uzlabotu jaunattīstības valstu spējas nodokļu jomā un saglabātu un mobilizētu pašu resursus ilgtspējīgai ekonomiskajai attīstībai, ir ļoti svarīgi atbalstīt jaunattīstības valstis cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvas nodokļu plānošanas, kā arī cīņā pret korupciju un noslēpumainību, kas veicina nelikumīgas finanšu plūsmas; uzsver nepieciešamību palielināt finanšu un tehniskās palīdzības daļu jaunattīstības valstu nodokļu administrācijām, lai tās var izveidot stabilu un mūsdienīgu tiesisko regulējumu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

344.

| 345. | atzinīgi vērtē sadarbību ar Āfrikas Savienību (ĀS) Addis nodokļu iniciatīvas (ATI), Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas (EITI) un Kimberley procesa ietvaros; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt ĀS valstis, tām īstenojot pārredzamības politiku šajā sakarībā mudina valsts un reģionālās nodokļu iestādes automātiski apmainīties ar informāciju; atgādina par ieguvumu, ko dotu pastiprināta sadarbība starp Interpolu un Afripolu; |
| --- | --- |

345.

| 346. | atgādina, ka dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar Komisiju ir regulāri jāanalizē nodokļu politikas un divpusējo nodokļu nolīgumu būtiskā plašākā ietekme uz citām dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm, vienlaikus atzīstot, ka zināms darbs šajā saistībā ir paveikts platformas labas pārvaldības veicināšanai nodokļu jomā ietvaros; prasa visām dalībvalstīm Komisijas uzraudzībā veikt šādu plašākas ietekmes analīzi; |
| --- | --- |

346.

| 347. | mudina dalībvalstis pārskatīt un atjaunināt divpusējos nodokļu nolīgumus starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, lai novērstu nepilnības, kas stimulē nodokļu izraisītu tirdzniecības praksi, paredzot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

347.

| 348. | atgādina, ka jāņem vērā specifiski tiesiskie aspekti un apdraudējumi jaunattīstības valstīs, it īpaši saistībā ar informācijas automātisku apmaiņu, konkrētāk, to, ka šīm valstīm jāparedz pārejas periods un ka tām vajadzīgs atbalsts spēju veidošanai; |
| --- | --- |

348.

| 349. | norāda, ka jāpanāk ciešāka sadarbība ar reģionālajām organizācijām, it īpaši ar Āfrikas Savienību (ĀS), lai cīnītos pret nelikumīgām finanšu plūsmām un korupciju privātajā un publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

349.

| 350. | atzinīgi vērtē visu iesaistīto valstu dalību ar vienādiem nosacījumiem paplašinātajā satvarā, kas vieno vairāk nekā 115 valstis un jurisdikcijas ar mērķi sadarboties ESAO/G20 BEPS paketes īstenošanā; aicina dalībvalstis atbalstīt paplašinātā satvara pilnvaru un funkciju reformu, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā jaunattīstības valstu intereses; tomēr atgādina, ka vairāk nekā 100 jaunattīstības valstis tika izslēgtas no BEPS darbību apspriešanas; |
| --- | --- |

350.

| 351. | atzīst, ka nodokļu oāzes eksistē arī jaunattistības valstīs; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par ciešāku sadarbību ar trešām valstīm terorisma finansēšanas apkarošanā un jo īpaši saistībā ar senlietu importa licenču izsniegšanu; |
| --- | --- |

351.

| 352. | atgādina, ka publiskā sektora attīstības palīdzība, kuras mērķis ir samazināt nabadzību, galvenokārt būtu jānovirza mērķim ieviest atbilstošu tiesisko regulējumu un nostiprināt nodokļu pārvaldību un iestādes, kas atbildīgas par nelikumīgu finanšu plūsmu apkarošanu; prasa šo palīdzību sniegt kā tehniskās kompetences pārnesi attiecībā uz resursu pārvaldību, finanšu informāciju un korupcijas novēršanas noteikumiem; aicina šo palīdzību izmantot arī reģionālās sadarbības veicināšanai, vēršoties pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu plānošanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; uzsver, ka šai palīdzībai būtu jāietver atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļiem jaunattīstības valstīs, lai nodrošinātu sabiedrības uzraudzību pār valsts nodokļu politiku; |
| --- | --- |

352.

| 353. | sagaida, ka Komisija nodrošinās atbilstīgus resursus, lai piemērotu pieeju “Iekasēt vairāk, izlietot efektīvāk”, it īpaši īstenojot tās pamatprogrammas (166); |
| --- | --- |

353.

| 354. | prasa ES un dalībvalstu saskaņotu ārējo rīcību visos politikas līmeņos, lai nodrošinātu, ka trešās valstis un jo īpaši jaunattīstības valstis sekmē līdzsvarotu ekonomisko attīstību un novērš atkarību no vienas nozares, proti, no finanšu nozares; |
| --- | --- |

354.

| 355. | atgādina, ka jāpanāk taisnīga attieksme pret jaunattīstības valstīm sarunās par nodokļu nolīgumiem, ņemot vērā to īpašo situāciju un nodrošinot nodokļu uzlikšanas tiesību taisnīgu sadali atbilstīgi faktiskajai saimnieciskajai darbībai un vērtības radīšanai; šajā sakarā aicina ANO nodokļu paraugkonvenciju izmantot kā minimālo standartu un nodrošināt ar nodokļu konvenciju saistītā sarunu procesa pārredzamību; atzīst, ka ESAO nodokļu paraugkonvencija lielākas tiesības piešķir rezidences valstij; |
| --- | --- |

355.

| 356. | aicina Komisiju sarunās ar ĀKK valstīm pēc pašreizējā Kotonū nolīguma termiņa beigām 2020. gada februārī iekļaut noteikumus par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu; norāda, cik svarīga ir pārredzamība nodokļu jautājumos, lai šādi noteikumi tiktu piemēroti; |
| --- | --- |

356.

6.5.   
  ES nolīgumi ar trešām valstīm

| 357. | atgādina, ka laba pārvaldība nodokļu jomā ir globāls jautājums, kas nosaka galvenokārt globālu risinājumu nepieciešamību; tādēļ atkārtoti pauž nostāju, ka klauzula par labu pārvaldību nodokļu jomā būtu sistemātiski jāiekļauj jaunajos attiecīgajos ES nolīgumos ar trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka šādus nolīgumus uzņēmumi vai starpnieki nevar izmantot ļaunprātīgi, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas vai apietu nodokļus vai lai legalizētu nelikumīgi gūtu peļņu, neradot negatīvu ietekmi uz ES ekskluzīvo kompetenci; uzskata, ka minētajā klauzulā būtu jāiekļauj īpaši noteikumi par valsts atbalstu nodokļu atvieglojumu veidā, pārredzamības prasības un noteikumi par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; |
| --- | --- |

357.

| 358. | mudina dalībvalstis ar Komisijas atbalstu attiecīgā gadījumā koordinēti izmantot divpusējās attiecības ar attiecīgajām trešām valstīm, lai turpinātu divpusēju sadarbību starp FIU, nodokļu iestādēm un kompetentajām iestādēm, apkarojot finanšu noziegumus; |
| --- | --- |

358.

| 359. | norāda, ka līdztekus politiskajiem nolīgumiem, kuros iekļauta šī klauzula par labu pārvaldību nodokļu jomā, ES brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) jāparedz izņēmumi nodokļu jomā, kas veido politisko vidi, lai īstenotu ES pieeju cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, piemēram, uzstājot, ka jāpanāk laba pārvaldība nodokļu jomā, un efektīvi izmantojot ES sarakstu, kurā iekļautas jurisdikcijas, kas nesadarbojas; norāda turklāt, ka BTN mērķis ir arī veicināt attiecīgo starptautisko standartu ievērošanu un to izpildi trešās valstīs; |
| --- | --- |

359.

| 360. | uzskata, ka ES nevajadzētu slēgt nolīgumus ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas nodokļu jomā un ir iekļautas ES saraksta I pielikumā, kamēr attiecīgās jurisdikcijas nenodrošina atbilstību ES labas pārvaldības standartiem nodokļu jomā; aicina Komisiju izvērtēt, vai neatbilstība ES labas pārvaldības standartiem nodokļu jomā ietekmē BTN vai politisko nolīgumu pienācīgu izpildi gadījumos, kad nolīgums jau ir noslēgts; |
| --- | --- |

360.

| 361. | atgādina, ka jaunajos attiecīgajos ES nolīgumos ar trešām valstīm būtu jāiekļauj klauzulas par labu pārvaldību nodokļu jomā, pārerdzamību un informācijas apmaiņu, un pārskatīšanas laikā tās būtu jāapspriež arī spēkā esošajiem nolīgumiem, lai ņemtu vērā to, ka tās pagaidām ir ES ārpolitikas pamatinstrumenti atkarībā no konkrētās politikas jomas, kas ietver dažādus kompetenču līmeņus; |
| --- | --- |

361.

6.6.   
  Dalībvalstu noslēgtie divpusējie nodokļu nolīgumi

| 362. | norāda, ka daži eksperti uzskata, ka daudzie nodokļu nolīgumi, ko noslēgušas ES dalībvalstis un kas patlaban ir spēkā, ierobežo valstu ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem nodokļu uzlikšanas tiesības (167); prasa sarunās par nodokļu nolīgumiem Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ievērot LESD 208. pantā noteikto principu par attīstības politikas saskaņotības nodrošināšanu; uzsver, ka nodokļu nolīgumu slēgšana ir dalībvalstu prerogatīva; |
| --- | --- |

362.

| 363. | norāda, ka zaudējumu intensitāte, ko rada izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, salīdzinājumā ar citiem reģioniem ievērojami lielāka ir valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, jo īpaši Subsahāras Āfrikā, Latīņamerikā, Karību jūras reģionā un Dienvidāzijā (168); tādēļ prasa dalībvalstīm no jauna apspriest to divpusējos nodokļu nolīgumus ar trešām valstīm, lai ieviestu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas klauzulas, novērstu “nolīgumu pirkšanu” un sacensības par zemāko uzņēmumu ienākumu nodokļa likmi jaunattīstības valstu starpā; |
| --- | --- |

363.

| 364. | aicina Komisiju pārskatīt visus spēkā esošos nodokļu nolīgumus, ko dalībvalstis noslēgušas ar trešām valstīm, lai pārliecinātos par to atbilstību jaunajiem globālajiem standartiem, piemēram, Daudzpusējai konvencijai par pasākumu, kas saistīti ar nodokļu nolīgumiem, īstenošanai, lai novērstu nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (MLI); norāda, ka MLI atspoguļo ESAO balstītus standartus, kas netika noteikti, ņemot vērā jaunattīstības valstu vajadzības vai problēmas; prasa Komisijai sagatavot ieteikumus dalībvalstīm attiecībā uz to spēkā esošajiem divpusējiem nodokļu nolīgumiem, lai nodrošinātu, ka tajos iekļauti vispārēji ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumi, ņemot vērā faktisko saimniecisko darbību un vērtības radīšanu; |
| --- | --- |

364.

| 365. | apzinās, ka divpusējie nodokļu nolīgumi neatspoguļo digitalizēto ekonomiku pašreizējo realitāti; prasa dalībvalstīm atjaunināt to divpusējos nodokļu nolīgumus, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu par nodokļu uzlikšanu uzņēmumiem ar nozīmīgu digitālo klātbūtni (169); |
| --- | --- |

365.

6.7.   
  Nodokļu dubultā uzlikšana

| 366. | atzinīgi vērtē stiprināto regulējumu nodokļu dubultas neuzlikšanas novēršanai; uzsver, ka nodokļu dubultās uzlikšanas novēršana ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu godīgu attieksmi pret godīgiem nodokļu maksātājiem un nemazinātu viņu uzticēšanos; aicina dalībvalstis ievērot nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas nolīgumus un lojāli un ātri sadarboties gadījumos, kad tiek ziņots par dubultu aplikšanu ar nodokļiem; |
| --- | --- |

366.

| 367. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta Padomes 2017. gada 10. oktobra Direktīva (ES) 2017/1852 par nodokļu strīdu izšķiršanas mehānismiem Eiropas Savienībā, ar ko īsteno standartu, kas noteikts BEPS 14. darbībā; norāda, ka direktīvas īstenošanas termiņš (2019. gada 30. jūnijs) vēl nav pagājis un ka noteikumu izpilde būs jāuzrauga, lai nodrošinātu to efektivitāti un lietderību; |
| --- | --- |

367.

| 368. | aicina Komisiju vākt un publiskot datus par iesniegto un atrisināto nodokļu strīdu skaitu dalījumā pa strīdu veidiem un valstīm gada griezumā, lai uzraudzītu mehānismu un nodrošinātu tā efektivitāti un lietderību; |
| --- | --- |

368.

6.8.   
  Tālākie reģioni

| 369. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai ES tālākie reģioni īstenotu BEPS minimālos standartus un ATAD direktīvu; |
| --- | --- |

369.

| 370. | norāda, ka Komisija ir uzsākusi padziļinātu izmeklēšanu par to, kā Portugāle ir piemērojusi Madeiras brīvās zonas reģionālā atbalsta shēmu (170); |
| --- | --- |

370.

7.   
  Starpnieki

| 371. | atzinīgi vērtē gan termina “starpnieks” (171), gan arī termina “ziņojama pārrobežu shēma” plašo definīciju nesen pieņemtajā DAC6 direktīvā (172); prasa atjaunināt to darījumu sarakstu, par kuriem jāziņo saskaņā ar DAC6, lai prasītu arī obligāti atklāt dividenžu arbitrāžas shēmas, tostarp dividenžu piešķiršanu un nodokļu kompensācijas par kapitāla pieaugumu; aicina Komisiju atkārtoti izvērtēt DAC6 ziņošanas pienākuma paplašināšanu, attiecinot to arī uz vietējām lietām; atgādina, ka DAC6 satvarā ir noteikts pienākums ziņot nodokļu iestādēm par shēmām, kuru pamatā ir strukturālās nepilnības nodokļu tiesību aktos, jo īpaši ņemot vērā pieaugošo pārrobežu nodokļu apiešanas stratēģiju skaitu; uzskata, ka shēmas, ko attiecīgās vietējās iestādes uzskata par kaitējošām, būtu jānovērš un jādara zināmas atklātībai anonimizētā veidā; |
| --- | --- |

371.

| 372. | atkārtoti uzsver, ka starpniekiem ir izšķirīga nozīme nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas atvieglošanā un ka tie būtu jāsauc pie atbildības par šīm darbībām; |
| --- | --- |

372.

| 373. | atkārtoti uzsver, ka nepieciešama uzlabota sadarbība starp nodokļu iestādēm un finanšu uzraudzības iestādēm, lai kopīgi un efektīvi uzraudzītu finanšu starpnieku nozīmi, ņemot vērā, ka daži uz nodokļiem pamatoti finanšu instrumenti var radīt risku finanšu tirgus stabilitātei un tirgus integritātei; |
| --- | --- |

373.

| 374. | uzskata, ka Savienībai būtu arī jārāda piemērs, un prasa Komisijai nodrošināt, ka starpnieki, kas palīdz īstenot nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nekādā veidā neietekmē un nesniedz konsultācijas ES politiku minētajos jautājumos veidojošās iestādes; |
| --- | --- |

374.

| 375. | aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt un novērst interešu konflikta riskus, kas izriet no juridisku konsultāciju, nodokļu konsultāciju un revīzijas pakalpojumu sniegšanas korporatīvajiem klientiem un arī publiskā sektora iestādēm; norāda, ka interešu konflikts var izpausties vairākos veidos, tostarp kā publiskā iepirkuma līgumi, kas paredz maksas konsultāciju sniegšanu minētajos jautājumos, neformālu vai bezmaksas konsultāciju sniegšana, izmantojot oficiālu konsultantu un ekspertu grupas, un “virpuļdurvju” izmantošana; tādēļ uzsver, cik būtiska nozīme ir pārredzamām norādēm par to, kādi pakalpojumi tiek sniegti konkrētam klientam, kā arī šādu pakalpojumu skaidrai nošķiršanai; atgādina par iepriekšējos ziņojumos paustajiem aicinājumiem (173); |
| --- | --- |

375.

| 376. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvas 2014/56/ES, ar kuru groza Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (174), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulas (ES) Nr. 537/2014 par īpašām prasībām attiecībā uz obligātajām revīzijām sabiedriskas nozīmes struktūrās un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2005/909/EK (175), jo īpaši nosacījuma par obligātajiem revidentiem vai revīzijas uzņēmumiem, kas veic sabiedriskas nozīmes struktūru obligātās revīzijas, īstenošanas uzraudzību; norāda, ka ir jānodrošina, lai noteikumi tiktu pareizi piemēroti; |
| --- | --- |

376.

| 377. | prasa dalībvalstīm paredzēt nodokļu deklarācijas pienākuma noteikšanu visiem BEPS plāna 12. rīcības punktā minētajiem fiskālajiem starpniekiem un finansētājiem, kuri savas profesionālās darbības ietvaros uzzina par darījumu esamību; ļaunprātīgi vai agresīvi pasākumi vai struktūras; |
| --- | --- |

377.

| 378. | prasa noteikt revidentu rotāciju reizi septiņos gados, lai neveidotos interešu konflikti, un līdz minimumam ierobežot ar revīziju nesaistītu pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

378.

| 379. | atkārtoti uzsver, ka finanšu iestādēm, konsultantiem un citiem starpniekiem, kas apzināti, sistemātiski un atkārtoti iesaistās nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai izvairīšanās no nodokļu maksāšanas darbībās vai kuri izveido birojus, filiāles vai meitasuzņēmumus ES uzskaitītajās jurisdikcijās, lai piedāvātu saviem klientiem agresīvas nodokļu plānošanas shēmas, būtu jāpiemēro efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas; prasa, lai šādu iestāžu un privātpersonu darbības licencences tiktu pakļautas nopietnai pārskatīšanai gadījumā, ja tās tiek notiesātas par dalību krāpnieciskās darbībās vai viņi ir līdzzinātāji klientu veiktai krāpnieciskai darbībai, un attiecīgā gadījumā — ierobežojumiem, kas attiecas uz to darbību vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

379.

| 380. | norāda, ka dienesta noslēpumu nedrīkst izmantot, lai aizsargātu vai piesegtu nelikumības vai censtos pārkāpt likuma garu; norāda, ka jurista profesionālajam noslēpumam attiecībā uz klientu nebūtu jāietekmē pienācīga ziņošana par aizdomīgiem darījumiem vai citām potenciāli nelikumīgām darbībām, neskarot Eiropas Savienības Pamattiesību hartā garantētās tiesības un krimināltiesību pamatprincipus; |
| --- | --- |

380.

| 381. | aicina Komisiju pieņemt vadlīnijas par to, kā interpretēt un piemērot juridiskās konfidencialitātes principu profesionāļiem, un ierasto juridisko konsultāciju sniegšanu saskaņā ar Eiropas tiesu judikatūru skaidri nošķirt no darbībām, ko veic juristi, kuri sniedz finanšu pakalpojumus; |
| --- | --- |

381.

8.   
  Trauksmes cēlēju un žurnālistu aizsardzība

| 382. | uzskata, ka gan publiskajā, gan privātajā sektorā trauksmes cēlēju aizsardzībai un atbilstīgu stimulu nodrošināšanai viņiem ir ļoti būtiska nozīme nelikumību vai tiesību aktu ļaunprātīgas izmantošanas nepieļaušanā vai izplatības ierobežošanā; atzīst, ka trauksmes cēlējiem ir svarīga nozīme demokrātijas nostiprināšanā sabiedrībā cīņā pret korupciju un citiem nopietniem noziegumiem vai nelikumīgām darbībām, kā arī ES finanšu interešu aizsardzībā; uzsver, ka trauksmes cēlēji bieži vien ir ļoti nozīmīgs informācijas avots pētnieciskajā žurnālistikā un tādēļ tie jāaizsargā pret visu veidu aizskaršanu un represijām; norāda uz visu ziņošanas kanālu pieejamības svarīgo nozīmi; |
| --- | --- |

382.

| 383. | uzskata, ka ir jāaizsargā pētnieciskās žurnālistikas avotu, tostarp trauksmes cēlēju, konfidencialitāte, lai saglabātu pētnieciskās žurnālistikas kā uzrauga lomu demokrātiskā sabiedrībā; |
| --- | --- |

383.

| 384. | tādēļ uzskata, ka ir jāparedz, ka atkāpties no pienākuma ievērot konfidencialitāti var tikai ārkārtas gadījumos, kad informācijas par ziņojošās personas datiem atklāšana ir Savienības vai valsts tiesību aktos noteikts obligāts un samērīgs pienākums, kurš ir jāveic gadījumos, kad noris izmeklēšana vai tiesvedība, vai ir jāpilda, lai aizsargātu citu personu brīvības, tostarp iesaistītās personas tiesības uz aizstāvību, un katrā gadījumā minēto atklāšanu īsteno, ievērojot minētajos tiesību aktos paredzētu pienācīgu aizsardzību; uzskata, ka tad, ja konfidencialitātes pienākums attiecībā uz ziņojošās personas identitāti izpildīts netiek, būtu jāparedz pienācīgas sankcijas (176); |
| --- | --- |

384.

| 385. | norāda, ka ASV Federālais viltus pieprasījumu likums nodrošina stingru satvaru trauksmes cēlēju atalgošanai gadījumos, ja valdība atgūst krāpšanas dēļ zaudētus līdzekļus (177); uzsver, ka saskaņā ar ASV Tieslietu departamenta ziņojumu trauksmes cēlēji bija tieši atbildīgi par 3,4 no 3,7 miljardiem atgūto USD atklāšanu un uzrādīšanu; aicina dalībvalstis attiecīgajās iestādēs un privātajās struktūrās izveidot drošus un konfidenciālas komunikācijas kanālus, kurus trauksmes cēlēji var izmantot ziņošanai; |
| --- | --- |

385.

| 386. | aicina Komisiju izpētīt starptautisko labāko praksi (178) trauksmes cēlēju aizsardzībai un stimulēšanai un, ja tas ir atbilstīgi un vajadzīgi, apsvērt spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanu, lai padarītu līdzīgas shēmas ES vēl efektīvākas; |
| --- | --- |

386.

| 387. | prasa izveidot vispārēju ES fondu, lai sniegtu atbilstīgu finansiālu atbalstu trauksmes cēlējiem, kuru iztikas līdzekļi ir apdraudēti noziedzīgas darbības vai faktu atklāšanas dēļ, kas ir sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

387.

| 388. | pauž bažas par to, ka trauksmes cēlējus no ziņošanas par iespējamajām problēmām nereti attur bailes no represijām un, ja nav mehānismu, kas attur no represijām un par to nepienākas sods, potenciālie trauksmes cēlēji var atturēties no ziņošanas; uzskata, ka, AMLD5 direktīvā atzīstot trauksmes cēlēju tiesības droši iesniegt sūdzību (kompleksu starptautisku lietu gadījumā izmantojot vienoto kontaktpunktu) attiecīgajām kompetentajām iestādēm gadījumos, kad pret tiem vērsti draudi vai represijas, kā arī atzīstot to tiesības uz efektīvu aizsardzību, tiek būtiski uzlabota to personu situācija, kuras ziņo par aizdomām par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai teroristu finansēšanu uzņēmumā vai FIU; mudina dalībvalstis laikus un pienācīgi transponēt noteikumus par trauksmes cēlēju aizsardzību, kas paredzēti AMLD5; |
| --- | --- |

388.

| 389. | atzinīgi vērtē rezultātus, kas gūti Eiropas Parlamenta un Padomes iestāžu sarunās par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem un aicina dalībvalstis pēc iespējas drīz pieņemt jaunos standartus, lai aizsargātu trauksmes cēlējus ar tādiem pasākumiem kā, piemēram, skaidri ziņošanas kanāli, konfidencialitāte, tiesiskā aizsardzība un sankcijas tiem, kas mēģina vajāt ziņotājus; |
| --- | --- |

389.

| 390. | atgādina, ka ES ierēdņiem trauksmes cēlēju aizsardzība ir nodrošināta saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (179), un aicina dalībvalstis ieviest arī saviem civildienesta ierēdņiem līdzvērtīgus standartus; |
| --- | --- |

390.

| 391. | uzskata, ka vienošanās par informācijas neizpaušanu, kas ir iekļautas darba līgumos un nolīgumos par atbrīvošanu no darba, nekādā gadījumā nedrīkst liegt darba ņēmējiem ziņot kompetentajām iestādēm par iespējamiem tiesību aktu pārkāpumiem un cilvēktiesību pārkāpumiem (180); aicina Komisiju izvērtēt iespēju pieņemt tiesību aktus, kas aizliedz ļaunprātīgu neizpaušanas noteikumu iekļaušanu līgumos; |
| --- | --- |

391.

| 392. | norāda, ka TAX3 komiteja uzaicināja trauksmes cēlējus Julius Bär un Danske Bank lietās liecināt publiskās uzklausīšanās Parlamentā (181); pauž bažas par to, ka finanšu iestāžu trauksmes cēlēju aizsardzība nav pilnībā apmierinoša un ka bailes no atriebības gan no darba devēju, gan iestāžu puses var atturēt trauksmes cēlējus no ziņošanas par tiesību aktu pārkāpumiem; pauž dziļu nožēlu par to, ka Danske Bank trauksmes cēlējs tiesisku ierobežojumu dēļ nevarēja brīvi un pilnīgi dalīties savos ieskatos par Danske Bank lietu; |
| --- | --- |

392.

| 393. | pauž nosodījumu par to, ka Dānijas finanšu uzraudzības iestādei nav izdevies sazināties ar trauksmes cēlēju, kas ziņoja par vērienīgām nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas darbībām Danske Bank; uzskata, ka šāda bezdarbība uzskatāma par Dānijas finanšu uzraudzības iestādes būtisku nolaidību saistībā ar tās pienākumu veikt pienācīgu izmeklēšanu gadījumos, kad izskan nopietnas apsūdzības ar plaša mēroga un sistemātiskām nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas darbībām ar bankas starpniecību; aicina attiecīgās ES un dalībvalsts iestādes pilnībā izmantot trauksmes cēlēju sniegto informāciju un ātri un izlēmīgi rīkoties, izmantojot no trauksmes cēlējiem iegūto informāciju; |
| --- | --- |

393.

| 394. | aicina dalībvalstis cieši sadarboties Eiropadomē, lai visas Eiropas Padomes dalībvalstis savos tiesību aktos ievērotu un veicinātu ieteikumu par trauksmes cēlēju aizsardzību; aicina Komisiju un dalībvalstis uzņemties vadību citos starptautiskos forumos, lai veicinātu trauksmes cēlēju aizsardzības starptautisku saistošu standartu pieņemšanu; |
| --- | --- |

394.

| 395. | norāda, ka papildus trauksmes cēlēju identitātes konfidencialitātes aizsardzībai, jo tā ir būtiska, lai aizsargātu personu, kas ziņo, ir jāaizsargā arī anonīma ziņošana pret vispārējiem atmaskoto personu īstenotiem draudiem un uzbrukumiem, kuru mērķis ir diskreditēt personu, kura ir ziņojusi anonīmi; |
| --- | --- |

395.

| 396. | atzīst grūtības, ar kādām saskaras žurnālisti, izmeklējot gadījumus, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu, vai ziņojot par šādiem gadījumiem; pauž bažas par to, ka pētnieciskie žurnālisti bieži vien tiek pakļauti draudiem un iebiedēšanai, tostarp iebaidīšanai, ko veic stratēģiskās tiesas prāvas pret sabiedrības līdzdalību veic juristi (SLAPP); prasa dalībvalstīm uzlabot žurnālistu aizsardzību, īpaši to žurnālistu aizsardzību, kuri ir iesaistīti finanšu noziegumu izmeklēšanā; |
| --- | --- |

396.

| 397. | prasa Komisijai pēc iespējas ātri izveidot finansiāla atbalsta shēmu pētnieciskajai žurnālistikai, iespējams, jaunajā daudzgadu finanšu shēmā izveidojot šim mērķim atsevišķu pastāvīgu budžeta pozīciju neatkarīgu un kvalitatīvu plašsaziņas līdzekļu un pētnieciskās žurnālistikas atbalstam; |
| --- | --- |

397.

| 398. | asi nosoda pret žurnālistiem vērsto vardarbību; ar bažām atgādina, ka pēdējos gados Maltā un Slovākijā ir nogalināti žurnālisti, kuri bija iesaistīti aizdomīgu darbību izmeklēšanā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas pazīmēm (182); uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Padomes sniegto informāciju, pārkāpumiem un noziegumiem, kas pastrādāti pret žurnālistiem, ir ļoti negatīva ietekme uz vārda brīvību, un to dēļ pastiprinās pašcenzūra; |
| --- | --- |

398.

| 399. | prasa Maltas iestādēm izmantot visus pieejamos resursus nolūkā panākt progresu, lai identificētu žurnālistes Daphne Caruana Galizia slepkavības pasūtītāju; atzinīgi vērtē 26 starptautisku plašsaziņas līdzekļu brīvības un žurnālistu organizāciju iniciatīvu mudināt uzsākt neatkarīgu publisku izmeklēšanu attiecībā uz Daphne Caruana Galizia slepkavību un novērtēt, vai šo slepkavību varēja novērst; prasa Maltas valdībai nekavējoties uzsākt šo neatkarīgo publisko izmeklēšanu; tāpat norāda, ka Maltas valdība ir iesaistījusies sadarbībā ar tādām starptautiskām organizācijām kā Europol, FIB un arī Holandes Tiesu medicīnas institūtu, lai stiprinātu savu pieredzi; |
| --- | --- |

399.

| 400. | atzinīgi vērtē Slovākijas iestāžu celtās apsūdzības iespējamajam Ján Kuciak un Martina Kušnírová slepkavības pasūtītājam, kā arī šo slepkavību iespējamajiem izpildītājiem; mudina Slovākijas iestādes turpināt slepkavības izmeklēšanu un nodrošināt, ka rūpīgi tiek izmeklēti visi lietas aspekti, tostarp jebkāda iespējama politiska saikne ar šiem noziegumiem; prasa Slovākijas iestādēm pilnībā izmeklēt liela mēroga nodokļu apiešanas shēmu lietas, krāpšanos ar PVN un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietas, ko atklāja Jan Kuciak veiktās izmeklēšanas; |
| --- | --- |

400.

| 401. | pauž nosodījumu par to, ka pret pētnieciskajiem žurnālistiem, piemēram, Daphne Caruana Galizia, bieži vien tiek vērsta ļaunprātīga tiesvedība ar mērķi viņus cenzēt, iebiedēt un apklusināt, apgrūtinot viņus ar izmaksām, kas saistītas ar tiesisko aizsardzību, līdz viņi ir spiesti pārtraukt kritiku vai pretestību; atgādina, ka šāda ļaunprātīga tiesvedība apdraud demokrātijas pamattiesības, tādas kā runas brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvību un tiesības izplatīt un saņemt informāciju; |
| --- | --- |

401.

| 402. | aicina dalībvalstis ieviest mehānismus, lai novērstu stratēģisku tiesvedību, kas vērsta pret sabiedrības līdzdalību; uzskata, ka, veidojot šādus mehānismus, pienācīgi jāņem vērā tiesības uz labu slavu un reputāciju; aicina Komisiju izvērtēt iespēju veikt konkrētas darbības šajā jomā un to veidu; |
| --- | --- |

402.

| 403. | pauž nožēlu par to, ka Šveices apmelošanas likumi tiek izmantoti, lai apklusinātu kritiku Šveicē un pasaulē, jo pierādīšanas pienākums gulstas uz atbildētāju, nevis prasītāju; uzsver, ka tas ne tikai ietekmē žurnālistus un trauksmes cēlējus, bet arī ziņošanu par Eiropas Savienības struktūrām un atbildīgajiem subjektiem saskaņā ar faktisko īpašumtiesību reģistru, jo gadījumā, ja rodas pienākums ziņot par Šveices īpašuma faktisko īpašnieku, pret ziņotāju var vērsties un saukt to pie atbildības saskaņā ar Šveices likumiem par neslavas celšanu un neslavas celšanu, par ko Šveicē draud kriminālatbildība (183); |
| --- | --- |

403.

9.   
  Institucionālie aspekti

9.1.   
  Pārredzamība

| 404. | atzinīgi vērtē darbu, ko veic platforma labas pārvaldības veicināšanai nodokļu jomā; norāda, ka šīs platformas pilnvaras ir spēkā līdz 2019. gada 16. jūnijam; aicina pagarināt vai atjaunot tās pilnvaru termiņu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīs un Komisijā tiek uzklausītas pilsoniskās sabiedrības paustās bažas un viedokļi; aicina Komisiju paplašināt Ekspertu grupas jautājumos par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu (EGMLTF) darbības jomu, pieaicinot arī ekspertus, kas pārstāv privāto sektoru (uzņēmumus un NVO); |
| --- | --- |

404.

| 405. | uzsver, ka Eiropas Ombudam ir piešķirtas pilnvaras vērtēt to, kā ES iestādes piemēro ES noteikumu par sabiedrības piekļuvi dokumentiem, tostarp Padomes vai Rīcības kodeksa darba grupas darba metodes nodokļu politikas jomā; |
| --- | --- |

405.

| 406. | atgādina par rezultātiem, kas gūti Ombuda pašiniciatīvas izmeklēšanā par Padomes darba metodēm, kā arī par tā 2018. gada 9. februāra ieteikumu, kurā secināts, ka Padomes prakse, kas neparedz nodrošināt leģislatīvo dokumentu plašu pieejamību, norādes “LIMITE” nesamērīga izmantošana un tas, ka sistemātiski netiek reģistrētas dalībvalstis, kuras pauž nostāju likumdošanas procedūrā, ir administratīva kļūme (184); |
| --- | --- |

406.

| 407. | atgādina, ka nodokļu uzlikšana aizvien ir valsts kompetence un Eiropas Parlamentam ir ļoti ierobežotas pilnvaras šajos jautājumos; |
| --- | --- |

407.

| 408. | tomēr norāda, ka krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīvas nodokļu plānošanas problēmas dalībvalstis individuāli nevar efektīvi risināt; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz Padomei iesniegtajiem lūgumiem, TAX3 komitejai netika nodrošināta pieeja dokumentiem; pauž dziļas bažas par Padomes dalībvalstu politiskās gribas trūkumu veikt būtiskus pasākumus cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanai vai politisko gribu nodrošināt LES un lojālas sadarbības principa ievērošanu (185), nodrošinot pietiekamu pārredzamību un sadarbību ar pārējām ES iestādēm; |
| --- | --- |

408.

| 409. | pauž nožēlu par to, ka spēkā esošie noteikumi par piekļuvi klasificētai informācijai un citiem konfidenciāliem datiem, kurus Eiropas Parlamentam sniedz Padome, Komisija vai dalībvalstis, nenodrošina pilnīgu juridisko skaidrību, bet kopumā tiek skaidroti tā, ka akreditētiem deputātu palīgiem nav ļauts drošā lasītavā iepazīties ar neklasificētu “citu konfidenciālu informāciju” un nav ļauts to arī analizēt; tāpēc prasa vēlreiz pārskatītajā Iestāžu nolīgumā iekļaut skaidri paredzētus noteikumus, ar ko reģistrētiem deputātu palīgiem ir garantētas tiesības piekļūt dokumentiem, pamatojoties uz principu “nepieciešamība zināt”, lai pildītu savu pienākumu sniegt atbalstu deputātiem; |
| --- | --- |

409.

| 410. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz atkārtotajiem uzaicinājumiem, Padomes prezidentūras pārstāvji atteicās ierasties TAX3 komitejā, lai ziņotu par progresu TAXE, TAX3 un PANA komiteju ieteikumu īstenošanā; uzsver, ka darba kontaktiem starp Padomes prezidentūru un Eiropas Parlamenta īpašo un izmeklēšanas komiteju vajadzētu būt standarta praksei; |
| --- | --- |

410.

9.2.   
  Rīcības kodeksa jautājumu grupa (uzņēmējdarbības nodokļi)

| 411. | ņem vērā Rīcības kodeksa jautājumu grupas aktīvāku komunikāciju un īpaši atzinīgi vērtē to, ka Rīcības grupa divas reizes gadā publicē ziņojumu Padomei, kā arī atzinīgi vērtē jurisdikcijām nosūtītās vēstules un saņemtās saistību vēstules saistībā ar ES sarakstu veidošanas procesu; |
| --- | --- |

411.

| 412. | tomēr pauž nožēlu par sarunu saistībā ar ES sarakstu veidošanas procesu neskaidro raksturu un aicina dalībvalstis nodrošināt gaidāmās sarakstu pārskatīšanas pārredzamību; |
| --- | --- |

412.

| 413. | atzinīgi vērtē to, ka Rīcības kodeksa jautājumu grupas priekšsēdētājs — atšķirībā no Rīcības kodeksa jautājumu grupas iepriekš paustās nostājas — tikās ar TAX3 komiteju; ņem vērā arī to, ka kopš TAX3 komitejas darba uzsākšanas ir pieejami kopsavilkumi par Rīcības kodeksa jautājumu grupas darbu (186); tomēr pauž nožēlu, ka šie dokumenti netika publicēti ātrāk, bet būtiskas to daļas tika aizkrāsotas; |
| --- | --- |

413.

| 414. | uzsver, ka iepriekš minētie Ombuda ieteikumi attiecas arī uz Rīcības kodeksa jautājumu grupu un ka tai būtu jāsniedz nepieciešamā informācija, kas jo īpaši saistīta ar kaitīgu praksi nodokļu jomā dalībvalstīs un ES sarakstu veidošanas procesu; |
| --- | --- |

414.

| 415. | aicina CoC grupu veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu tās sanāksmju pārredzamību, jo īpaši — ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc sanāksmes informējot dažādu dalībvalstu nostāju par apspriežamo darba kārtību; |
| --- | --- |

415.

| 416. | prasa Komisijai ziņot par kodeksa īstenošanu un par fiskālā valsts atbalsta piemērošanu, kā noteikts Rīcības kodeksa par uzņēmējdarbības nodokļiem N. punktā (187); |
| --- | --- |

416.

| 417. | uzskata, ka Rīcības kodeksa jautājumu grupas pilnvaras ir jāpārskata, jo tā izskata jautājumus, kas saistīti ne tikai ar kaitīgas prakses nodokļu jomā ES izvērtēšanu, un tas nozīmē, ka tās darbs ir kas vairāk par tehnisku devumu Padomes lēmumu pieņemšanā; aicina — pamatojoties uz grupas veikto darbību veidu, kas tiek īstenotas arī politiskā līmenī, šādus uzdevumus atkal iekļaut regulējumā, kas nodrošina demokrātisku kontroli vai uzraudzību, sākot ar to, ka tiek nodrošināta pārredzamība; |
| --- | --- |

417.

| 418. | šai sakarā aicina likvidēt neskaidrības saistībā ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas sastāvu, publicējot tās locekļu sarakstu; |
| --- | --- |

418.

9.3.   
  ES tiesību aktu izpilde

| 419. | aicina jaunievēlēto Parlamentu uzsākt vispārēju novērtējumu par panākto progresu saistībā ar piekļuvi dokumentiem, ko pieprasījusi TAXE, TAX2, PANA un TAX3 komiteja, salīdzinot iesniegtos pieprasījumus ar Padomes un citu ES iestāžu piešķirtajām atļaujām, un, ja vajadzīgs, ierosināt nepieciešamos procesuālos un/vai juridiskos pasākumus; |
| --- | --- |

419.

| 420. | aicina Komisijas struktūrā izveidot jaunu Savienības Nodokļu politikas vienotības un koordinācijas centru (TPCCC), kas varētu novērtēt un uzraudzīt dalībvalstu nodokļu politikas pasākumus Savienības līmenī un nodrošināt, ka dalībvalstis neīsteno nekādus jaunus kaitējošus nodokļu pasākumus; |
| --- | --- |

420.

| 9.4. | Ar iestādēm nesaistītu dalībnieku sadarbība |
| --- | --- |

9.4.

| 421. | atzinīgi vērtē ieinteresēto personu līdzdalību un ieguldījumu TAXE 3 komiteju uzklausīšanās, kā minēts IV.3. sadaļā pārskatā par darbībām TAX3 komitejas darbības laikā; pauž nožēlu par to, ka citas ieinteresētās personas ir atteikušās piedalīties TAXE 3 komiteju uzklausīšanās, kā minēts darbības pārskata IV.4. iedaļā; norāda, ka nebija iespējams konstatēt, ka atteikuma pamatā būtu bijušas bailes no atturošām sankcijām; |
| --- | --- |

421.

| 422. | aicina Padomi un Komisiju iestāžu nolīgumā par obligātu lobētāju pārredzamības reģistru vienoties par publiski pieejama un regulāri atjaunināta saraksta izveidi, kurā būtu iekļautas ar iestādēm nesaistītas puses, kuras nesadarbojas; uzskata arī, ka būtu jāreģistrē tās profesionālās personas un organizācijas, kuras bez pamatota iemesla atteicās piedalīties TAXE, TAX2, PANA un TAX3 komitejas uzklausīšanās; aicina ES iestādes atcerēties šo attieksmi jebkādā saskarsmē ar šīm ieinteresētajām personām nākotnē un anulēt to caurlaides iekļūšanai Parlamenta telpā |
| --- | --- |

422.

9.5.   
  Parlamenta tiesības iegūt pierādījumus un veikt izmeklēšanu

| 423. | uzsver, ka izpildvaras demokrātiskai kontrolei ir būtiski svarīgi, lai Parlamentam būtu ES dalībvalstu parlamentiem līdzvērtīgas izmeklēšanas un pierādījumu iegūšanas pilnvaras; uzskata, ka šā uzdevuma veikšanai Parlamentam ir jābūt pilnvarotam izsaukt lieciniekus un uzlikt viņiem par pienākumu ierasties un iesniegt dokumentus; |
| --- | --- |

423.

| 424. | uzskata, ka šo tiesību izmantošanai dalībvalstīm ir jāpiekrīt īstenot sankcijas pret personām, kas neierodas vai neiesniedz dokumentus atbilstīgi valsts tiesiskajam regulējumam par valsts parlamentārām izmeklēšanām un pierādījumu iegūšanu; |
| --- | --- |

424.

| 425. | mudina Padomi un Komisiju savlaicīgi pabeigt sarunas par priekšlikumu Eiropas Parlamenta regulai par sīki izstrādātiem noteikumiem, ar ko reglamentē Parlamenta izmeklēšanas tiesību īstenošanu; |
| --- | --- |

425.

9.6.   
  Vienprātīgs balsojums vai kvalificēta vairākuma balsojums

| 426. | atkārtoti aicina Komisiju izmantot LESD 116. pantā paredzēto procedūru, kas nodrošina iespēju mainīt vienprātības prasību gadījumos, kad Komisija konstatē, ka atšķirības normatīvajos vai administratīvajos aktos dalībvalstīs rada konkurences apstākļu izkropļojumu iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

426.

| 427. | atzinīgi vērtē Komisijas ieguldījumu, ko tā sniegusi ar savu paziņojumu “Virzība uz efektīvāku un demokrātiskāku lēmumu pieņemšanu ES nodokļu politikā”, kurā ierosināts ieviest kvalificēta vairākuma balošanu par īpašiem un steidzamiem nodokļu politikas jautājumiem, ja Padome, kaitējot dalībvalstīm, bloķē būtiskus svarīgus tiesību aktu priekšlikumus un iniciatīvas, kuru mērķis ir cīnīties pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai finanšu noziegumiem; atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu pausto atbalstu šim priekšlikumam (188); |
| --- | --- |

427.

| 428. | uzsver, ka būtu jāparedz visas situācijas, nevis tikai jāpāriet no vienprātīga balsojuma uz kvalificēta vairākuma balsojumu, izmantojot pārejas klauzulu; aicina Eiropadomi līdz 2019. gada beigām iekļaut šo punktu augstākā līmeņa sanāksmes darba kārtībā, lai iesaistītos auglīgās debatēs par to, kā atvieglot lēmumu pieņemšanu par nodokļu jautājumiem saistībā ar vienotā tirgus darbību; |
| --- | --- |

428.

9.7.   
  Turpmāki pasākumi

| 429. | uzskata, ka TAXE, TAX2, PANA un TAX3 komitejas darbs ir jāturpina arī nākamajā Parlamenta pilnvaru termiņā, izveidojot pastāvīgu struktūru Parlamentā Ekonomikas un monetārās komitejas (ECON) apakškomitejas veidā, kas pieļautu vairāku komiteju iesaistīšanos; |
| --- | --- |

429.

o

o o

| 430. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Ekonomikas un finanšu padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Eiropas uzraudzības iestādēm, Eiropas Prokuratūrai, Eiropas Centrālajai bankai, Moneyval, dalībvalstīm, valstu parlamentiem, ANO, G20, Finanšu darījumu darba grupai un ESAO. |
| --- | --- |

430.

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta lēmums par Īpašās komitejas finanšu noziegumu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas (TAX3) jautājumos izveidi, pienākumiem, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu, Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0048.

(2)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, OV C 366, 27.10.2017., 51. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, OV C 101, 16.3.2018., 79. lpp.

(4)  OV C 399, 24.11.2017., 74. lpp..

(5)  369Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikums Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp.

(6)  2016. gada 16. marta kopīgais paziņojums par turpmākiem pasākumiem saistībā ar uzņēmumu ienākuma nodokļu politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā un TAXE 1 komitejas rezolūcijām; 2016. gada 16. novembra paziņojums par turpmākiem pasākumiem saistībā ar TAXE 2 komitejas rezolūciju un 2018. gada aprīļa paziņojums par turpmākiem pasākumiem saistībā ar PANA komitejas rezolūciju.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0475.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0183.

(9)  Scherrer A. un Thirion E.,
  Citizenship by Investment (CBI) and Residency by Investment (RBI) schemes in the EU (Shēmas, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem Eiropas Savienībā), EPRS, PE 627.128, Eiropas Parlaments, 2018. gada oktobris; Korver R.,
  Money laundering and tax evasion risks in free ports (Ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas saistītie riski brīvostās), EPRS, PE 627.114, Eiropas Parlaments, 2018. gada oktobris un Kiendl Kristo I. un Thirion E.,
  An overview of shell companies in the European Union (Pārskats par čaulas sabiedrībām Eiropas Savienībā), EPRS, PE 627.129, Eiropas Parlaments, 2018. gada oktobris.

(10)  Lamensch M. and Ceci, E.,
  VAT fraud: Economic impact, challenges and policy issues, (Krāpšana PVN jomā: ekonomiskā ietekme, problēmas un politikas jautājumi), Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politikas departaments, 2018. gada 15. oktobris.

(11)  Houben R. and Snyers A,
  Cryptocurrencies and blockchain, (“Kriptovalūtas un blokķēdes”), Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politikas departaments, 2018. gada 5. jūlijs un Hadzhieva E.,
  Impact of Digitalisation on International Tax Matters, (“Digitalizācijas ietekme uz starptautiskiem nodokļu jautājumiem”), Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politikas departaments, 2019. gada 15. februāris.

(12)  Study on Structures of Aggressive Tax Planning and Indicators – Final Report (Pētījums par agresīvas nodokļu plānošanas struktūrām un rādītājiem — galīgais ziņojums) (Nodokļu dokuments Nr. 61, 2016. gada 27. janvāris); The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates (Nodokļu plānošanas ietekme uz tālejošām un efektīvām nodokļu likmēm) (Nodokļu dokuments Nr. 64, 2016. gada 25. oktobris) un Aggressive tax planning indicators – Final Report (Agresīvas nodokļu plānošanas rādītāji — galīgais ziņojums) (Nodokļu dokuments Nr. 71, 2018. gada 7. marts).

(13)  Padomes 2016. gada 12. jūlija Direktīva (ES) 2016/1164, ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas tieši iespaido iekšējā tirgus darbību, OV L 193, 19.7.2016., 1. lpp.

(14)  Padomes 2017. gada 29. maija Direktīva (ES) 2017/952, ar ko attiecībā uz hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm groza Direktīvu (ES) 2016/1164, OV L 144, 7.6.2017., 1. lpp.

(15)  Attiecas attiecīgi uz automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem (Padomes 2015. gada 8. decembra Direktīva (ES) 2015/2376, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā, OV L 332, 18.12.2015., 1. lpp., DAC3), uz pārskatu par katru valsti apmaiņu starp nodokļu iestādēm (Padomes 2016. gada 25. maija Direktīva (ES) 2016/881, ar ko Direktīvu 2011/16/ES groza attiecībā uz obligātu automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā, OV L 146, 3.6.2016., 8. lpp., DAC4), uz nodokļu iestāžu piekļuvi informācijai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, faktiskajiem īpašniekiem un citiem klienta uzticamības pārbaudes pasākumiem (Padomes 2016. gada 6. decembra Direktīva (ES) 2016/2258, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz nodokļu iestāžu piekļuvi informācijai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, OV L 342, 16.12.2016., 1. lpp., DAC5), uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām (Padomes 2018. gada 25. maija Direktīva (ES) 2018/822, ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES , OV L 139, 5.6.2018., 1. lpp., DAC6).

(16)  Komisijas 2016. gada 25. oktobra priekšlikums Padomes direktīvai par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KUINB) (COM(2016)0685) un priekšlikums par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (COM(2016)0683).

(17)  Šis dokumentu kopums ietver Komisijas 2018. gada 21. marta paziņojumu “Laiks izveidot modernu, taisnīgu un efektīvu nodokļu standartu digitālajai ekonomikai” (COM(2018)0146), 2018. gada 21. marta priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu nodokļa uzlikšanu nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā (COM(2018)0147), 2018. gada 21. marta priekšlikumu Padomes direktīvai par digitālo pakalpojumu nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu digitālo pakalpojumu sniegšana (COM(2018)0148), kā arī Komisijas 2018. gada 21. marta ieteikumu par uzņēmumu nodokļa uzlikšanu nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā (C(2018)1650).

(18)  2016. gada 12. aprīļa priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (COM(2016)0198).

(19)  OV C 224, 27.6.2018., 107. lpp.

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija direktīva (ES) 2018/843, ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.).

(22)  Komisijas 2016. gada 2. februāra paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret teroristu finansēšanu, COM(2016)0050.

(23)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0216.

(24)  Saistībā ar uzņēmumiem Fiat, Starbucks un Beļģijā pieņemto spriedumu par virspeļņu, kā arī par lēmumiem uzsākt izmeklēšanu saistībā ar valsts atbalstu uzņēmumiem McDonald`s, Apple un Amazon.

(25)  OV C 265, 11.8.2017., 59. lpp.

(26)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0014.

(27)  Saskaņā ar Parlamenta iekšējiem noteikumiem komiteju nosaukumu abreviatūras nedrīkst būt vairāk par četriem burtiem, tādēļ iepriekšējās pagaidu komitejas nodokļu jautājumos saucās TAXE, TAX2, PANA un TAX3. Tomēr jāatzīmē, ka mandāts “Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos izveide” attiecas tikai uz TAXE2.

(28)  Piemēram, finansializēšana.

(29)  Piemēram, programmatūras programmu izmantošana, lai automātiski iekasētu skaidru naudu no elektroniskajiem naudas reģistriem vai tirdzniecības vietu sistēmām (zapping), arvien plašāk izmantotie trešo personu algu sarakstu apstrādātāji, kas ļauj krāpniekiem novirzīt likumīgus nodokļus.

(30)  Gunnarsson A., Schratzenstaller M. and Spangenberg U., Gender equality and taxation in the European Union, European Parliament, Directorate-General for Internal Policies, Policy Department C – Citizens’ Rights and Constitutional Affairs, 15 March 2017; Grown C. and Valodia I (editors), Taxation and Gender Equity: A Comparative Analysis of Direct and Indirect Taxes in Developing and Developed Countries, Routledge, 2010, 32. – 74. lpp, 309. – 310.lpp un 315. lpp; Action Aid, Value-Added Tax (VAT), Progressive taxation policy briefing, 2018; and Stotsky J. G., Gender and Its Relevance to Macroeconomic Policy: A Survey, IMF Working Paper, WP/06/233, 42. lpp.

(31)  TAX3 rīkotā uzklausīšana 2018. gada 24. janvārī par ES nodokļu iztrūkumu. sk.4. attēlu.

(32)  2018. gada 14. novembra rezolūcijas par par daudzgadu finanšu shēmu 2021. –2027. gadam 49. punkts, pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0449.

(33)  Sk. Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikuma Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas 63. punktu, OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp.

(34)  Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam. Parlamenta nostāja attiecībā uz nolīgumu un 2019. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā izveido programmu “Fiscalis” (pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0039).

(35)  Crivelli E., De Mooij R. A., and Keen M.,
  Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries, 2015.

(36)  Nodokļu politika Eiropas Savienībā 2017. gadā, apskats, ISBN 978-92-79-72282-0.

(37)  Tørsløv T. R., Wier L. S. and Zucman G., The missing profits of nations, National Bureau of Economic Research, Working Paper No 24701, 2018.

(38)  Richard Murphy, ‘The European Tax Gap’, 2019 - http://www.taxresearch.org.uk/Documents/EUTaxGapJan19.pdf

(39)  Delegācijas uz Vašingtonu ziņojums .

TA X 3 2018. gada 27. novembra atklātās uzklausīšanas stenogramma

(40)  Padomes 2018. gada 25. maija Direktīva (ES) 2018/822, ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES, OV L 139, 5.6.2018., 1. lpp.

(41)  Pētījums par agresīvas nodokļu plānošanas struktūru un rādītājiem – gala ziņojums (Taxation paper No 61, 2016. gada 27. janvāris) un Nodokļu politika ES 2017. gadā, apskats

(42)  Dažkārt tos sauc arī par nodokļu nemaksāšanas īstenotājiem vai veicinātājiem.

(43)  Priekšlikums Padomes 2011. gada 11. novembra direktīvai par kopīgu nodokļu sistēmu, ko piemēro procentu un honorāru maksājumiem, kurus veic starp asociētām uzņēmējsabiedrībām dažādās dalībvalstīs (COM(2011)0714).

(44)  Hearson M., The European Union’s Tax Treaties with Developing Countries: leading By Example?, 2018. gada 27. septembris.

(45)  Politikas piezīme, kas apstiprināta saistībā ar BEPS satvaru “Digitālās ekonomikas nodokļu problēmu risināšana”, 2019. gada 29. janvāris.

(46)  Sk. ESAO 2010. gada pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem un nodokļu iestādēm par transfertcenām, 2017. gada 10. jūlijs.

(47)  2019. gada 24. janvāra atklātā uzklausīšana par nodokļu starpības izvērtēšanu un “Digitālās ekonomikas nodokļu problēmu risināšana”, ESAO politikas paziņojums, 2019. gada 29. janvāris.

(48)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, OV C 366, 27.10.2017., 51. lpp., 96. punkts.

(49)  Minēti iepriekš. Pētījumi sniedz pārskatu par ANP struktūru izmantošanu dalībvalstīs, kas ietekmē to nodokļa bāzi (pazeminot vai paaugstinot), un lai gan nav vienota šādas prakses rādītāja, tiek izmantoti vairāki rādītāji, kas zināmi kā pierādījumu kopums.

(50)  OV C 72 E, 11.3.2014., 1. lpp.

(51)  2018. gada 21. marta ietekmes novērtējumā, kas pievienots tiesību aktu kopumam par nodokļu piemērošanu digitālajā ekonomikā (SWD(2018)0081), minēts, ka vidēji digitālās ekonomikas uzņēmumiem tiek piemērota faktiskā nodokļu likme tikai 9,5 % apmērā salīdzinājumā ar 23,2 % likmi, ko piemēro tradicionālajiem uzņēmējdarbības modeļiem.

(52)  UNCTAD, Ziņojums par ieguldījumiem pasaulē, 2018.

(53)  Ekonomikas digitalizācijas radīto nodokļu problēmu risināšana — Politikas dokuments, 2019. gada 29. janvāris.

(54)  Ekonomikas un finanšu padomes 2019. gada 12. marta secinājumi.

(55)  KiesKompas, Sešu valstu sabiedrības attieksme pret nodokļu uzlikšanu digitāliem uzņēmumiem, 2018. gada decembris.

(56)  COM(2018)0148.

(57)  Nodokļu tendence Eiropas Savienībā, 3. tabula “Augstākās likumā noteiktās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes (ieskaitot piemaksas) 1995.–2018. gadā”, Eiropas Komisija, 2018. gads.

(58)  Ekonomikas digitalizācijas radīto nodokļu problēmu risināšana — Politikas dokuments, kāds tas apstiprināts BEPS iekļaujošajā satvarā, 2019. gada 23. janvāris.

(59)  Turpat.

(60)  ESAO, Būtisku darbību faktora piemērošanas atsākšana beznodokļu jurisdikcijām vai jurisdikcijām tikai ar nominālo nodokli, paplašinātais satvars par BEPS: 5. darbība, 2018. gads.

(61)  2018. gada 27. novembra atklātā uzklausīšana par tematu “Iespējamās agresīvās nodokļu plānošanas shēmas ES”.

(62)  Komisijas paziņojums “Laiks izveidot modernu, taisnīgu un efektīvu nodokļu standartu digitālajai ekonomikai” (COM(2018)0146).

(63)  2019. gada 24. janvāra atklātā uzklausīšana par nodokļu iztrūkuma novērtēšanu.

(64)  ECtHR2015. gada 16. jūnija spriedums (Nr. 787/14), van Weerelt v the Netherlands.

(65)  LES 4. panta 3. punkts.

(66)  Kopīgā starptautiskā darba grupa jautājumos par kopīgu izmeklēšanu un sadarbību .

(67)  Sk. arī Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikuma Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas 59. punktu, OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp.

(68)  2019. gada 24. janvāra atklātā uzklausīšana par nodokļu iztrūkuma novērtēšanu.

(69)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 63. lpp.).

(70)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK, OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.

(71)  Atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas spriedumam, kas pieņemts jau 1974. gadā.

(72)  2018. gada 20. jūnija lēmums par Luksemburgas piešķirto valsts atbalstu uzņēmumam ENGIE (SA.44888); 2017. gada 4. oktobra lēmums par Luksemburgas piešķirto valsts atbalstu uzņēmumam Amazon (SA.38944); 2016. gada 30. augusta lēmums par Īrijas piešķirto valsts atbalstu uzņēmumam Apple (SA.38373); 2016. gada 11. janvāra lēmums par virspeļņas atbrīvošanu no nodokļa Beļģijā — CIR92 185. panta 2. punkta b) apakšpunkts (SA.37667); 2015. gada 21. oktobra lēmums par Nīderlandes piešķirto valsts atbalstu uzņēmumam Starbucks (SA.38374); kā arī 2015. gada 21. oktobra lēmums par Luksemburgas piešķirto valsts atbalstu uzņēmumam Fiat (SA.38375). Eiropas Savienības Tiesā un Vispārējā tiesā patlaban notiek tiesvedība saistībā ar visiem sešiem minētajiem lēmumiem.

(73)  2018. gada 19. septembra lēmums par Luksemburgas iespējamu atbalstu uzņēmumam Mc Donald’s (SA.38945).

(74)  Izmeklēšana par iespējamu valsts atbalstu uzņēmumam Inter IKEA, kas uzsākta 2017. gada 18. decembrī (SA.46470), kā arī izmeklēšana par Apvienotās Karalistes nodokļu režīmu starptautiskiem uzņēmumiem (noteikumi par kontrolētām ārvalstu sabiedrībām), kas uzsākta 2018. gada 26. oktobrī (SA.44896).

(75)  2019. gada 7. marta lēmums par Luksemburgas iespējamu atbalstu uzņēmumam Huhtamaki (SA.50400).

(76)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-5831_en.htm.

(77)  Saskaņā ar 2016. gada 30. augusta lēmumu (SA.38373) par Īrijas sniegto valsts atbalstu uzņēmumam Apple. Attiecīgos nodokļu nolēmumus Īrija pieņēma 1991. gada 29. janvārī un 2007. gada 23. maijā.

(78)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 14. jūnija Direktīva (ES) 2017/1132 attiecībā uz sabiedrību tiesību dažiem aspektiem (OV L 169, 30.6.2017., 46. lpp.).

(79)  TAX3 delegācijas brauciens uz Rīgu (Latvija) 2018. gada 30.–31. augustā, brauciena ziņojums.

(80)  Kiendl Kristo I. and Thirion E., Pārskats pār čaulas uzņēmumiem Eiropas Savienībā, EPRS, PE 627.129., Eiropas Parlaments, 2018. gada oktobris, 23. lpp.

(81)  Kiendl Kristo I. and Thirion E., citētajā, 23. lpp.; Pētījums par agresīvas nodokļu plānošanas struktūru un rādītājiem. Gala ziņojums ((Ziņojums par nodokļiem Nr. 61, 2016. gada 27. janvāris); “Nodokļu plānošanas ietekme uz efektīvām nodokļu likmēm, kuras vērstas uz nākotni” (Ziņojums par nodokļiem Nr. 64, 2016. gada 25. oktobris) un “Agresīvas nodokļu plānošanas pazīmes. Galīgais ziņojums” (Ziņojums par nodokļiem Nr. 71, 2018. gada 7. marts).

(82)  IHS, Agresīvas nodokļu plānošanas pazīmes, Eiropas Komisija, TAXUD ĢD dokumemnts par nodokļiem, Darba dokuments Nr. 71, 2018. gada 7. marts.

(83)  LESD 113. pants.

(84)  Pētījums un ziņojumi par neiegūtajiem PVN nodkļiem ES 28 dalībvalstīs: 2018. gada galīgais ziņojums, TAXUD/2015/CC/131.

(85)  Sk. Komisijas paziņojumu presei.

(86)  COM(2017)0569, COM(2017)0568 un COM(2017)0567.

(87)  COM(2018)0329.

(88)  Priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa sistēmas atsevišķu noteikumu saskaņošanu un vienkāršošanu un galīgās nodokļa uzlikšanas sistēmas ieviešanu tirdzniecībā starp dalībvalstīm, COM(2017)0569.

(89)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa sistēmas atsevišķu noteikumu saskaņošanu un vienkāršošanu un galīgās nodokļa uzlikšanas sistēmas ieviešanu tirdzniecībā starp dalībvalstīm, pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0366.

(90)  Priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK un Direktīvu 2009/132/EK attiecībā uz konkrētām pievienotās vērtības nodokļa saistībām pakalpojumu sniegšanā un preču tālpārdošanā, COM(2016)0757.

(91)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0367.

(92)  Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem, COM(2018)0021.

(93)  . Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem, pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0319.

(94)  2016. gada 21. decembra priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz pagaidu vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanu saistībā ar noteiktu preču un pakalpojumu piegādēm, kam pārsniegta noteikta robežvērtība, groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu, (COM(2016)0811).

(95)  ERP, revīzijas īss apraksts, PVN atmaksa kohēzijas jomā — kļūdains un nelietderīgs ES finansējums izlietojums, 2018. gada 29. novembris.

(96)  ERP 2018. gada 22. novembra Atzinums Nr. 9/2018 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu.

(97)  . Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīva (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības, OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp., it īpaši tās 3. un 15. pants.

(98)  Ainsworth, R. T., Alwohabi, M., Cheetham, M. and Tirand, C.: “A VATCoin Solution to MTIC Fraud: Past Efforts, Present Technology, and the EU’s 2017 Proposal” (PVN monētu risinājums “pazudušā tirgotāja” krāpnieciskas darbības Kopienā novēršanai: līdzšinējie centieni, pieejamās tehnoloģijas un ES 2017. gada priekšlikums), Bostonas Universitātes Juridiskā skola, “Law and Economics Series Paper”, Nr. 18-08, 2018. gada 26. marts. Sk. arī: Ainsworth, R. T., Alwohabi, M. un Cheetham, M., “VATCoin: Can a Crypto Tax Currency Prevent VAT Fraud?” (PVN monēta: vai nodokļu kriptovalūta var novērst krāpšanu PVN jomā?), “Tax Notes International”, 84. sējums, 2016. gada 14. novembris.

(99)  Padomes 2017. gada 5. decembra Regula (ES) 2017/2454, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā, OV L 348, 29.12.2017., 1. lpp.

(100)  Lamensch M. and Ceci E.,“VAT fraud: Economic impact, challenges and policy issues” (Krāpšana PVN jomā: ekonomiskā ietekme, problēmas un politikas jautājumi), Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politikas departaments, 2018. gada 15. oktobris.

(101)  Turpat.

(102)  Gunnarson A., Spangenberg U. and Schratzenstaller M., Gender equality and taxation in the European Union, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments C, Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2017. gada 17. janvāris.

(103)  Komisijas paziņojums “Nodokļu politika Eiropas Savienībā: prioritātes turpmākajiem gadiem” (COM(2001)0260).

(104)  Astoņpadsmit dalībvalstīs tiek piemērots kāds no režīmiem, ar ko piešķir uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem, turklāt četrās no šīm valstīm piemēro gan šāda veida režīmu, gan arī režīmu, ar ko apmaiņā pret ieguldījumiem piešķir pilsonības tiesības, un tās ir: Bulgārija, Kipra, Malta un Rumānija. Šādās 10 dalībvalstīs šādu shēmu nav: Austrija, Beļģija, Dānija, Somija, Vācija, Ungārija, Polija, Slovākija, Slovēnija un Zviedrija. Avots: Scherrer A. and Thirion E.,
  Citizenship by investment (CBI) and residency by investment (RBI) schemes in the EU, EPRS, PE 627.128, Eiropas Parlaments, 2018. gada oktobris, 12.-13. lpp. un 55.-56. lpp.; ISBN: 978-92-846-3375-3.

(105)  Sk. iepriekš minēto pētījumu. Citi pētījumi sniedz lielākus skaitļus, tostarp arī par RBI.

(106)  Transparency International and Global Witness, European Getaway: Inside the Murky World of Golden Visas, 2018. gada 10. oktobris.

(107)  Kipras shēma, ar ko piešķir pilsonības tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem, — shēma ieguldītāju naturalizācijai izņēmuma kārtā; Kipras shēma, ar ko piešķir uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem; Maltas individuālu ieguldītāju programma; Maltas uzturēšanās tiesību un vīzu programma.

(108)  Korver R.,‘Nelegālu līdzekļu legalizācijas un nodokļu apiešanas riski brīvostās‘, EPRS, PE: 627.114, 2018. gada oktobris. ISBN: 978-92-846-3333-3.

(109)  Eiropas Komisijas ES brīvo zonu saraksts.

(110)  Korver R., op. cit.

(111)  Korver R., op. cit.

(112)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikums Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, (OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp).

(113)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikums Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, (OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp).

(114)  “From illegal markets to legitimate businesses:
  the portfolio of organised crime in Europe” (No nelegāliem tirgiem līdz likumīgai uzņēmējdarbībai: organizētās noziedzības portfelis Eiropā), projekta “Organizētās noziedzības portfelis” (ONP) noslēguma ziņojums, 2015. gada marts.

(115)  http://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20171211IPR90024/new-eu-wide-penalties-for-money-laundering; Komisijas 2016. gada 21. decembra priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu krimināltiesībās, COM(2016)0826.

(116)  UNODC

(117)  Sk., piemēram, Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūciju par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (OV C 337, 20.9.2018., 82. lpp.), 35. un 36. punktu un 3662. Ārlietu Padomes iznākumu, kas notika Briselē, 2018. gada 10. decembrī.

(118)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija, pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0121.

(119)  Komisija 2018. gada 19. jūlijā vērsās pret Grieķiju un Rumāniju Eiropas Savienības Tiesā par to, ka tās nebija transponējušas valsts tiesību aktos Ceturto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu. Īrija ir transponējusi tikai nelielu noteikumu daļu, un arī pret šo valsti tika iesniegta prasība Tiesā. 2019. gada 7. martā Komisija nosūtīja argumentētu atzinumu Austrijai un Nīderlandei un oficiālas paziņojuma vēstules Čehijai, Ungārijai, Itālijai, Slovēnijai, Zviedrijai un Apvienotajai Karalistei par to, ka tās nebija pilnībā transponējušas 4. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas direktīvu;

(120)  Nīderlandes Prokuratūras dienests, 2018. gada 4. septembris

(121)  Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Ekonomikas pārvaldības atbalsta nodaļa, padziļināta analīze “Money laundering – Recent cases from a EU banking supervisory perspective” (Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija — nesenie gadījumi ES banku uzraudzības jomā), 2018. gada aprīlis, PE 614.496.

(122)  Bruun & Hjejle:
  Report on the Non-Resident Portfolio at Danske Bank’s Estonian Branch (Ziņojums par nerezidentu portfeli Danske Bank Igaunijas filiālē), Kopenhāgena, 2018. gada 19. septembris.

(123)  Turpat.

(124)  Turpat.

(125)  Komisijas 2018. gada 8. novembra Atzinums, kas adresēts Maltas Finanšu izlūkošanas analīzes nodaļai, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1093/2010 17. panta 4. punktu, par pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību Savienības tiesību aktiem (C(2018)7431).

(126)  Maltas pastāvīgā pārstāvja ES 2018. gada 20. decembra vēstule, atbildot uz TAXE 3 priekšsēdētājas 2018. gada 7. decembra vēstuli.

(127)  Balstoties uz Padomes Rezolūcijas par Paraugnolīgumu kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) izveidi pielikumu (OV C 18, 19.1.2017., 1. lpp.).

(128)  Reflection paper on possible elements of a Roadmap for seamless cooperation between Anti Money Laundering and Prudential Supervisors in the European Union, 2018. gada 31. augusts.

(129)  2019. gada 27. februārī, kad notika balsojums TAXE 3 komitejā, starpiestāžu sarunas vēl turpinājās.

(130)  2018. gada 24. septembra vēstule Tiina Astola par pieprasījumu izmeklēt iespējamu Savienības tiesību aktu pārkāpumu atblstīgi Regulas (ES) Nr. 1093/2010 17. pantam .

(131)  COM(2018)0213.

(132)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikums Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, (OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp).

(133)  FATF, Virtuālo aktīvu regulējums, 2018. gada 19. oktobris

(134)  Ziņojums par TAX3 darba braucienu uz Igauniju un Dāniju 2019. gada 6.–8. februārī.

(135)  OV L 303, 28.11.2018., 1. lpp.

(136)  OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.

(137)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Direktīva 2014/42/ES par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.).

(138)  C(2019)0646.

(139)  SWD(2018)0362.

(140)  2018. gada 1. oktobra TAX3 uzklausīšanas sanāksmē par attiecībām ar Šveici nodokļu jautājumos un par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu dalībnieki paziņoja, ka Šveice neievēro FATF 9. un 40. ieteikumu.

(141)  Attiecīgi noteikumi par nodokļu bāzes samazināšanu un ļaunprātīgas izmantošanas nodokli (BEAT), noteikumi par ārvalstīs ar zemiem nodokļiem apliktiem nemateriāliem ienākumiem (GILTI) un noteikumi par ārvalstīs iegūtiem nemateriāliem ienākumiem (FDII).

(142)  Precīzāk: IGA 1. modelis, kuru ārvalstu finanšu iestādes izmanto, lai ziņotu attiecīgo informāciju savām valsts iestādēm, kuras pēc tam to nodod ASV Iekšējo ieņēmumu dienestam, un IGA 2. modelis, kuru ārvalstu finanšu iestādes izmanto, lai ziņotu nevis savām valdībām, bet tieši Iekšējo ieņēmumu dienestam;

(143)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0316.

(144)  Kā tika norādīts TAX 3 uzklausīšamā 2018. gada 1. oktobrī.

(145)  TAX3 viedokļu apmaiņa ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) priekšsēdētāju Fabrizia Lapecorella, 2018. gada 10. oktobris.

(146)  Padomes 2019. gada 12. marta secinājumi ar Pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, pieejami https://www.consilium.europa.eu/media/38450/st07441-en19-eu-list-oop.pdf

(147)  https://www.oxfam.org/en/research/hook-how-eu-about-whitewash-worlds-worst-tax-havens

(148)  Padomes 2019. gada 12. marta secinājumi ar Pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, pieejami https://www.consilium.europa.eu/media/38450/st07441-en19-eu-list-oop.pdf

(149)  Taisnīgas nodokļu politikas kritēriji Nr. 2.1. un 2.2., Padomes 2016. gada 8. novembra secinājumi 14166/16.

(150)  ESAO, ‘Resumption of Application of Substantial Activities Factor to No or only Nominal Tax Jurisdictions Inclusive Framework on BEPS’: 5. darbība, 2018. gads.

(151)  ES saraksta 2.2. taisnīguma kritērijs.

(152)  Līguma projekta teksts par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas noslēgšanu ir pieejams https://ec.europa.eu/commission/publications/draft-agreement-withdrawal-united-kingdom-great-britain-and-northern-ireland-european-union-and-european-atomic-energy-community-agreed-negotiators-level-14-november-2018_lv

(153)  Politiskās deklarācijas teksts, kurā izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars ir pieejams https://www.consilium.europa.eu/media/37059/20181121-cover-political-declaration.pdf

(154)  Tostarp Andoru un Lihtenšteinu.

(155)  TAX3 atklātā uzklausīšana par Šveici nodokļu lietās un saistībā ar cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, 2018. gada 1. oktobris, un viedokļu apmaiņa ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) priekšsēdētāju Fabrizia Lapecorella, 2018. gada 10. oktobris.

(156)  Turpat.

(157)  Pārskatītais ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas. Padomes 2019. gada 12, marta secinājumi 7441/19.

(158)  “The missing profits of nations” by T. Torslov, L. Wier and G. Zucman (Valstu neesošā peļņa) pirmajā daļā ir norādīts, ka, izmantojot mūsdienīgos makroekonomikas un maksājumu bilancē publicētos datus, nodokļu ieņēmumi globāli gadā ir aptuveni 200 miljardi USD, bet ārvalstu tiešie ieguldījumi (ĀTI), kas novirzīti caur nodokļu oāžu jurisdikcijām, ir robežās no 10 līdz 30 % no ĀTI kopējā apjoma. Šie skaitļi krietni vien pārsniedz aplēses, kas līdz šim iegūtas, izmantojot citas metodes.

(159)  Ziņojums par Beļģiju. 2018.gads;

Ziņojums par Kipru. 2018.gads;

Ziņojums par Ungāriju. 2018.gads;

Ziņojums par Īriju. 2018.gads;

Ziņojums par Luksemburgu. 2018.gads;

Ziņojums par Maltu. 2018.gads;

Ziņojums par Nīderlandi. 2018.gads.

(160)  Sk. Ziņojums par Beļģiju. 2019.gads; Ziņojums par Kipru. 2019.gads; Ziņojums par Ungāriju. 2019.gads; Ziņojums par Īriju. 2019.gads; Ziņojums par Luksemburgu. 2019.gads; Ziņojums par Maltu. 2019.gads; Ziņojums par Nīderlandi. 2019.gads. (https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/2019-european-semester-country-report-netherlands_en_0.pdf).

(161)  https://www.oxfam.org/en/research/hook-how-eu-about-whitewash-worlds-worst-tax-havens

(162)  Alex Cobham (Tax Justice Network) un Johan Langerock (Oxfam) ieguldījums, TAX3 komitejas rīkotā uzklausīšana par cīņu pret kaitīgu nodokļu praksi ES un ārvalstīs, 2018. gada 15. maijs.

(163)  Proti, Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku.

(164)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (OV C 101, 16.3.2018., 79. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikums Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (OV C 369, 11. 10.2018., 132. lpp.).

(165)  G77 aicināja izveidot šādu iestādi jau 2017. gadā.

(166)  Eiropas Komisijas diskusiju dokuments “A Contribution to the Third Financing for Development Conference in Addis Ababa” (Ieguldījums trešajā attīstības finansējumam veltītajā konferencē Adisabebā).

(167)  Action Aid, Mistreated Tax Treaties Report, 2016. gada februāris.

(168)  Cobham, A and Janský, P., 2017. ‘Global distribution of revenue loss from tax avoidance’.

(169)  C(2018)1650.

(170)  Padziļināta Komisijas izmeklēšana, lai novērtētu, vai Portugāle Madeiras brīvās zonas reģionālā atbalsta shēmu ir piemērojusi atbilstīgi tās 2007. un 2013. gada lēmumiem, ar ko minētā shēma apstiprināta, proti, pārbaudot, vai nodokļu atbrīvojumi, ko Portugāle piešķīrusi uzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību Madeiras brīvajā zonā, atbilst Komisijas lēmumiem un ES valsts atbalsta noteikumiem. uzsver, ka Komisija pārbauda, vai Portugāle ir ievērojusi shēmu prasības, proti, vai uzņēmumu peļņa, kurai piemēroja ienākuma nodokļa atvieglojumus, tika gūta tikai no darbībām, ko tie veica Madeirā, un vai uzņēmumi, kuriem piešķīra nodokļu atvieglojumus, patiešām radīja un saglabāja darbvietas Madeirā;

(171)  Dažos tiesību aktos tos dēvē arī par veicinātājiem vai izmantošanas pieļāvējiem.

(172)  Padomes 2018. gada 25. maija Direktīva (ES) 2018/822, ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES (OV L 139, 5.6.2018,, 1. lpp.).

(173)  Sk., piemēram, Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikuma Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas 143. punktu, OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp.

(174)  OV L 158, 27.5.2014., 196. lpp.

(175)  OV L 158, 27.5.2014., 77. lpp.

(176)  2018. gada 26. novembra ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (COM(2018)0218 – C8-0159/2018 – 2018/0106(COD)).

(177)  TAX3 uzklausīšana 2018. gada 21. novembrī.

(178)  Sevišķi attiecīgos ASV tiesību aktus.

(179)  Padomes 2004. gada 22. marta Regula (EK, Euratom) Nr. 723/2004, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV L 124, 27.4.2004., 1. lpp.).

(180)  . Ierosināts Ministru komitejas Ieteikumu CM/Rec(2014)7 dalībvalstīm par trauksmes cēlēju aizsardzību, kas pieņemts 2014. gada 30. aprīlī.

(181)  Rudolf Elmer uzklausīšana 2018. gada 1. oktobrī; Howard Wilkinson uzklausīšana 2018. gada 21. novembrī.

(182)  Daphne Caruana Galizia, nogalināta Maltā 2017. gada 16. oktobrī; Ján Kuciak, nogalināts kopā ar savu partneri Martina Kušnírová Slovākijā 2018. gada 21. februārī.

(183)  TAX3 uzklausīšana 2018. gada 1. oktobrī.

(184)  Eiropas Ombuda ieteikums lietā OI/2/2017/TE par Padomes likumdošanas procesa pārredzamību.

(185)  LES 4. panta 3. punkts.

(186)  It īpaši dokumenti, kas minēti Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2018. gada jūnija ziņojumā Padomei: procesuālās pamatnostādnes saistību pārraudzības procesa veikšanai attiecībā uz ES sarakstu ar jurisdikcijām, kuras nodokļu nolūkos nesadarbojas (dok. 6213/18); kopsavilkums par visiem pieņemtajiem ieteikumiem kopš grupas izveides 1998. gadā (dok. 5814/18 REV1); kopsavilkums par visām vēstulēm, ko parakstījis Rīcības kodeksa jautājumu grupas priekšsēdētājs, pieprasot jurisdikcijām sniegt informāciju par saistībām (dok. 6671/18); kopsavilkums par saņemtajām saistību vēstulēm, kad attiecīgā jurisdikcija ir devusi piekrišanu (dok. 6972/18 un tā pielikumi); kā arī pārskats par atsevišķiem pasākumiem, ko grupa izvērtējusi kopš 1998. gada (dok. 9639/9). 639/18).

(187)  Kodekss ir pievienots I pielikumā ECOFIN Padomes 1997. gada 1. decembra sanāksmes secinājumiem par nodokļu politiku. N apsvērums attiecas uz kodeksa noteikumu uzraudzību un pārskatīšanu (OV C 2, 6.1.1998., 1. lpp.).

(188)  TAX 3 rīkotā uzklausīšana, kurā piedalījās Spānijas Finanšu valsts sekretārs, 2019. gada 19. februāris.

---

Trešdiena, 2019. gada 27. marta

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/63 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/63

---

P8_TA(2019)0313

Ģenētiski modificētas sojas pupas MON87751 (MON-87751-7)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 (MON-87751-7), sastāv vai ir ražoti no tām (D060916/01 – 2019/2603(RSP))

(2021/C 108/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 (MON-87751-7), sastāv vai ir ražoti no tām (D060916/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 (MON-87751-7), sastāv vai ir ražoti no tām (D060916/01,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 7. marta balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 7. marta balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 20. jūnijā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 2. augustā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 20. jūnijā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 2. augustā (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2014. gada 26. septembrī uzņēmums “Monsanto Europe S.A./N.V.” uzņēmuma “Monsanto” (ASV) vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Nīderlandes kompetentajai iestādei pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētas (ĢM) sojas pupas MON 87751, sastāv vai ir ražota no tām (“pieteikums”), un tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu produktus, kas satur ĢM sojas pupas MON 87751 vai sastāv no tām, izmantošanai veidos, kuri nav pārtika un barība, izņemot kultivēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2014. gada 26. septembrī uzņēmums “Monsanto Europe S.A./N.V.” uzņēmuma “Monsanto” (ASV) vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Nīderlandes kompetentajai iestādei pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētas (ĢM) sojas pupas MON 87751, sastāv vai ir ražota no tām (“pieteikums”), un tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu produktus, kas satur ĢM sojas pupas MON 87751 vai sastāv no tām, izmantošanai veidos, kuri nav pārtika un barība, izņemot kultivēšanu;

| B. | tā kā 2018. gada 20. jūnijāEFSA attiecībā uz atļauju pieņēma labvēlīgu atzinumu (5); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2018. gada 20. jūnijāEFSA attiecībā uz atļauju pieņēma labvēlīgu atzinumu (5);

| C. | tā kā ĢM sojas pupas MON 87751 tika izstrādātas, lai nodrošinātu rezistenci pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, un šim nolūkam izstrādā Bt proteīnus Cry1A.105 un Cry2Ab2; |
| --- | --- |

C.

tā kā ĢM sojas pupas MON 87751 tika izstrādātas, lai nodrošinātu rezistenci pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, un šim nolūkam izstrādā Bt proteīnus Cry1A.105 un Cry2Ab2;

Bt toksīni

| D. | tā kā pētījumi liecina, ka Bt toksīniem var būt palīgvielas īpašības, kas pastiprina citu pārtikas produktu alergēnās īpašības; tā kā sojas pupiņas pašas rada daudzus augu alergēnus un pastāv specifisks risks, ka Bt proteīns patēriņa posmā var uzlabot imūnsistēmas reakciju uz šiem savienojumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā pētījumi liecina, ka Bt toksīniem var būt palīgvielas īpašības, kas pastiprina citu pārtikas produktu alergēnās īpašības; tā kā sojas pupiņas pašas rada daudzus augu alergēnus un pastāv specifisks risks, ka Bt proteīns patēriņa posmā var uzlabot imūnsistēmas reakciju uz šiem savienojumiem;

| E. | tā kā viens EFSA ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā (EFSA ĢMO ekspertu grupas) dalībnieks iepriekš norādīja, ka, lai gan nevienā pieteikumā, kurā ir runa par Bt proteīnu izstrādāšanu, nav konstatētas neparedzētas sekas, tās varētu “nekonstatēt toksikoloģiskajos pētījumos, ko pašlaik iesaka un veic EFSA ĢM augu nekaitīguma novērtēšanai, jo tajos netiek veikti šim nolūkam atbilstoši testi” (6); |
| --- | --- |

E.

tā kā viens EFSA ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā (EFSA ĢMO ekspertu grupas) dalībnieks iepriekš norādīja, ka, lai gan nevienā pieteikumā, kurā ir runa par Bt proteīnu izstrādāšanu, nav konstatētas neparedzētas sekas, tās varētu “nekonstatēt toksikoloģiskajos pētījumos, ko pašlaik iesaka un veic EFSA ĢM augu nekaitīguma novērtēšanai, jo tajos netiek veikti šim nolūkam atbilstoši testi” (6);

| F. | tā kā saistībā ar pašreizējo atļauju EFSA ĢMO ekspertu grupa atzīst, ka pieejamās zināšanas un eksperimentāli pierādījumi par jaunizstrādāto proteīnu potenciālu darboties kā palīgvielām ir ierobežoti (7); |
| --- | --- |

F.

tā kā saistībā ar pašreizējo atļauju EFSA ĢMO ekspertu grupa atzīst, ka pieejamās zināšanas un eksperimentāli pierādījumi par jaunizstrādāto proteīnu potenciālu darboties kā palīgvielām ir ierobežoti (7);

| G. | tā kā pētījumos uzsvērts, ka ir vajadzīgi turpmāki un ilgtermiņa pētījumi par Bt toksīnu palīgvielu īpašībām; tā kā, lai gan joprojām ir jautājumi par Bt toksīnu lomu un to palīgīpašībām, ĢM augus, kas tos satur, nebūtu jāatļauj importēt pārtikas un barības vajadzībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā pētījumos uzsvērts, ka ir vajadzīgi turpmāki un ilgtermiņa pētījumi par Bt toksīnu palīgvielu īpašībām; tā kā, lai gan joprojām ir jautājumi par Bt toksīnu lomu un to palīgīpašībām, ĢM augus, kas tos satur, nebūtu jāatļauj importēt pārtikas un barības vajadzībām;

Toksicitātes un 90 dienu barošanas pētījumi

| H. | tā kā ir veikti divi 28 dienu atkārtotas devas toksicitātes pētījumi ar pelēm — viens ar Cry1A.105 proteīnu un otrs ar Cry2Ab2 proteīnu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir veikti divi 28 dienu atkārtotas devas toksicitātes pētījumi ar pelēm — viens ar Cry1A.105 proteīnu un otrs ar Cry2Ab2 proteīnu;

| I. | tā kā šie toksicitātes pētījumi tika veikti ar izolētajām olbaltumvielām, t. i., nevis ar proteīniem kombinācijā, kas iegūti no baktērijām, un tāpēc tie nav identiski ar augos saražotajiem; tā kā tas nozīmē, ka pētījumi nav pielīdzināmi ekspozīcijai praktiskos apstākļos; |
| --- | --- |

I.

tā kā šie toksicitātes pētījumi tika veikti ar izolētajām olbaltumvielām, t. i., nevis ar proteīniem kombinācijā, kas iegūti no baktērijām, un tāpēc tie nav identiski ar augos saražotajiem; tā kā tas nozīmē, ka pētījumi nav pielīdzināmi ekspozīcijai praktiskos apstākļos;

| J. | tā kā šie divi toksicitātes pētījumi pilnībā neatbilda attiecīgajām ESAO prasībām, jo koagulācijas pārbaudes balstījās uz salīdzinoši nelielu skaitu paraugu un netika veikta funkcionālo novērojumu sērija, kā arī kustību aktivitātes pārbaudes; tā kā ir svarīgi atļaujas piešķiršanas procedūrā izpildīt visas šīs prasības; |
| --- | --- |

J.

tā kā šie divi toksicitātes pētījumi pilnībā neatbilda attiecīgajām ESAO prasībām, jo koagulācijas pārbaudes balstījās uz salīdzinoši nelielu skaitu paraugu un netika veikta funkcionālo novērojumu sērija, kā arī kustību aktivitātes pārbaudes; tā kā ir svarīgi atļaujas piešķiršanas procedūrā izpildīt visas šīs prasības;

| K. | tā kā 90 dienu barošanas pētījumā tika identificētas vairākas statistiski nozīmīgas atšķirības starp kontroles un testa grupu, ko saskaņā ar dalībvalsts kompetentās iestādes apsvērumiem būtu vajadzējis pārbaudīt sīkāk (8); |
| --- | --- |

K.

tā kā 90 dienu barošanas pētījumā tika identificētas vairākas statistiski nozīmīgas atšķirības starp kontroles un testa grupu, ko saskaņā ar dalībvalsts kompetentās iestādes apsvērumiem būtu vajadzējis pārbaudīt sīkāk (8);

| L. | tā kā 90 dienu barošanas pētījumā ar žurkām bija šādas nepilnības: pētījumā netika izmantotas divas dažādas testējamā materiāla devas, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (9), un neviens no testējamajiem materiāliem netika analizēts attiecībā uz iespējamu piesārņojumu ar citiem ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO); |
| --- | --- |

L.

tā kā 90 dienu barošanas pētījumā ar žurkām bija šādas nepilnības: pētījumā netika izmantotas divas dažādas testējamā materiāla devas, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (9), un neviens no testējamajiem materiāliem netika analizēts attiecībā uz iespējamu piesārņojumu ar citiem ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO);

| M. | tā kā, lai gan EFSA par galveno hroniskas ekspozīcijas avotu cilvēka pārtikā ir atzinusi sojas pienu (10), par barošanas pētījuma testa materiālu izmantoja grauzdētus attaukotus sojas pupu miltus; tā kā izstrādāto Bt proteīnu līmenis sojas miltos netika mērīts, kas nozīmē, ka pētījuma rezultātus nav iespējams saistīt ar konkrētiem Bt toksīna līmeņiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā, lai gan EFSA par galveno hroniskas ekspozīcijas avotu cilvēka pārtikā ir atzinusi sojas pienu (10), par barošanas pētījuma testa materiālu izmantoja grauzdētus attaukotus sojas pupu miltus; tā kā izstrādāto Bt proteīnu līmenis sojas miltos netika mērīts, kas nozīmē, ka pētījuma rezultātus nav iespējams saistīt ar konkrētiem Bt toksīna līmeņiem;

Dalībvalsts kompetento iestāžu piezīmes

| N. | tā kā dalībvalsts iestādes trīs mēnešu apspriešanās laikā iesniedza daudzas kritiskas piezīmes (11), cita starpā par to, ka daudzi jautājumi par ĢM sojas pupu nekaitīgumu un iespējamo toksiskumu paliek neatrisināti, ka abu proteīnu kombinējošā ietekme nav analizēta, ka pirms riska novērtējuma pabeigšanas būtu jāapsver vēl cita informācija, ka vides monitoringa plāns neatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK (12) VII pielikumā noteiktajiem mērķiem un tas pirms piekrišanas sniegšanas būtu jāgroza un ka nav iemesla pieņemt, ka Cry proteīnu patēriņš ir drošs un nerada apdraudējumu cilvēkiem, dzīvniekiem vai videi; |
| --- | --- |

N.

tā kā dalībvalsts iestādes trīs mēnešu apspriešanās laikā iesniedza daudzas kritiskas piezīmes (11), cita starpā par to, ka daudzi jautājumi par ĢM sojas pupu nekaitīgumu un iespējamo toksiskumu paliek neatrisināti, ka abu proteīnu kombinējošā ietekme nav analizēta, ka pirms riska novērtējuma pabeigšanas būtu jāapsver vēl cita informācija, ka vides monitoringa plāns neatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK (12) VII pielikumā noteiktajiem mērķiem un tas pirms piekrišanas sniegšanas būtu jāgroza un ka nav iemesla pieņemt, ka Cry proteīnu patēriņš ir drošs un nerada apdraudējumu cilvēkiem, dzīvniekiem vai videi;

| O. | tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka darbības to jurisdikcijā, nenodara kaitējumu videi citās valstīs (13); tā kā lēmums par to, vai piešķirt atļauju attiecībā uz šīm ĢM sojas pupām, ir Savienības jurisdikcijā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka darbības to jurisdikcijā, nenodara kaitējumu videi citās valstīs (13); tā kā lēmums par to, vai piešķirt atļauju attiecībā uz šīm ĢM sojas pupām, ir Savienības jurisdikcijā;

| P. | tā kā saskaņā ar vienas dalībvalsts lūgumu pieteikumā būtu jāņem vērā esošie dati par ĢM sojas pupu MON 87751 audzēšanas ietekmi uz ražotājvalstīm un eksportētājvalstīm; tā kā tā pati dalībvalsts iesaka veikt pētījumu, lai novērtētu, kā dažu produktu imports ietekmē kultūraugu izvēli Eiropā un līdz ar to bioloģisko daudzveidību, kas izriet no šādām agrosistēmas izvēlēm (14); |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar vienas dalībvalsts lūgumu pieteikumā būtu jāņem vērā esošie dati par ĢM sojas pupu MON 87751 audzēšanas ietekmi uz ražotājvalstīm un eksportētājvalstīm; tā kā tā pati dalībvalsts iesaka veikt pētījumu, lai novērtētu, kā dažu produktu imports ietekmē kultūraugu izvēli Eiropā un līdz ar to bioloģisko daudzveidību, kas izriet no šādām agrosistēmas izvēlēm (14);

| Q. | tā kā vairāku dalībvalstu kompetentās iestādes kritizēja pamatīguma trūkumu pēcpārdošanas uzraudzības plānā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vairāku dalībvalstu kompetentās iestādes kritizēja pamatīguma trūkumu pēcpārdošanas uzraudzības plānā;

Demokrātiskās leģitimitātes trūkums

| R. | tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 7. marta balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka par labu atļaujas sniegšanai nebija kvalificēta balsu vairākuma; |
| --- | --- |

R.

tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 7. marta balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka par labu atļaujas sniegšanai nebija kvalificēta balsu vairākuma;

| S. | tā kā Komisija vairākkārt (15) ir nosodījusi faktu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā tā lēmumus par atļauju sniegšanu ir pieņēmusi bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ĢM pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (16); |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisija vairākkārt (15) ir nosodījusi faktu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā tā lēmumus par atļauju sniegšanu ir pieņēmusi bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ĢM pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (16);

| T. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja (17)2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu; |
| --- | --- |

T.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja (17)2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu;

| U. | tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā ir norādīts, ka Komisija, ciktāl vien iespējams, darbosies tā, lai nepieļautu, ka tās nostāja ir pretrunā dominējošajai nostājai, kas pret īstenošanas akta piemērotību varētu rasties pārsūdzības komitejā, un jo īpaši tādos sensitīvos jautājumos kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide; |
| --- | --- |

U.

tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā ir norādīts, ka Komisija, ciktāl vien iespējams, darbosies tā, lai nepieļautu, ka tās nostāja ir pretrunā dominējošajai nostājai, kas pret īstenošanas akta piemērotību varētu rasties pārsūdzības komitejā, un jo īpaši tādos sensitīvos jautājumos kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide;

| V. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ĢM pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un vidi un ka Komisijai, izstrādājot lēmumu par atļaujas atjaunošanu, jāņem vērā visi attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi un citi pamatoti faktori, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu, |
| --- | --- |

V.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ĢM pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un vidi un ka Komisijai, izstrādājot lēmumu par atļaujas atjaunošanu, jāņem vērā visi attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi un citi pamatoti faktori, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu,

| 1. | uzskata, ka īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (18) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzami turpināt darbu pie minētā Komisijas priekšlikuma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju apturēt īstenošanas lēmumus attiecībā uz ikvienu pieteikumu atļaujas saņemšanai par ĢMO, kamēr atļaujas piešķiršanas procedūra nav pārskatīta tā, lai būtu novērstas nepilnības pašreizējā procedūrā, kas izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļauju piešķiršanu ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu vai nu par tās audzēšanu, vai izmantošanu pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  EFSA ĢMO ekspertu grupa (EFSA Ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jautājumos), 2018. Scientific opinion on the assessment of genetically modified soybean MON 87751 for food and feed uses under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2014–121) (Zinātnisks atzinums par ģenētiski modificētas kukurūzas 4114 izmantošanai pārtikā vai lopbarībā novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (EFSA-GMO-NL-2014-123 piemērošana). EFSA Journal, 2018; 16 (8): 5346, 32 lpp. doi: 10.2903/j.efsa.2018.5346.

(4)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34.lpp). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34.lpp).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052).

| — | Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222).

| — | Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416).

| — | Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417).

| — | Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0057).

| — | Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0058). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0058).

| — | Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0059). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0059).

| — | Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0060). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0060).

| — | Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 4114 (DP-ØØ4114-3), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0196). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 4114 (DP-ØØ4114-3), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0196).

| — | Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87411 (MON-87411-9), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0197). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87411 (MON-87411-9), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0197).

| — | Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu, sastāv no vai ir ražoti no tās, Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 un apakškombinācijām Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 un MIR162 × 1507 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0198). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu, sastāv no vai ir ražoti no tās, Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 un apakškombinācijām Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 un MIR162 × 1507 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0198).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5346

(6)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309, 34. lpp.

(7)  EFSA atbilde uz dalībvalstu piezīmēm, 109. lpp., G pielikums. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2014-00719

(8)  G pielikums, Dalībvalstu komentāri, 27.–33. lpp., http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2014-00719

(9)  Komisijas 2013. gada 3. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 641/2004 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1981/2006 grozījumiem (OV L 157, 8.6.2013., 1. lpp.).

(10)  EFSA atzinums, 22. lpp., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5346

(11)  G pielikums, Dalībvalsts komentāri, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2014-00719

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.).

(13)  ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību, 1992. gads, 3. pants, https://www.cbd.int/convention/articles/default.shtml?a=cbd-03

(14)  G pielikums, Dalībvalstu komentāri, 67.–68. lpp., http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2014-00719

(15)  Sk., piemēram, paskaidrojuma rakstu Parlamenta 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajā tiesību akta priekšlikumā, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, kā arī paskaidrojuma rakstu 2017. gada 14. februārī iesniegtajā tiesību akta priekšlikumā, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011.

(16)  Piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām vadlīnijām (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(17)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/69

---

P8_TA(2019)0314

Ģenētiski modificēta kukurūza 1507 x NK603 (DAS-Ø15Ø7-1 x MON-ØØ6Ø3-6)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × NK603 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6), sastāv vai ir ražoti no tās (D060917/01 – 2019/2604(RSP))

(2021/C 108/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × NK603 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6), sastāv vai ir ražoti no tās (D060917/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × NK603 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6), sastāv vai ir ražoti no tās (D060917/01,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 7. marta balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 7. marta balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 20. jūnijā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 25. jūlijs (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 20. jūnijā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 25. jūlijs (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā ar Komisijas Lēmumu 2007/703/EK (5) atļāva laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu 1507 × NK603, sastāv vai ir ražota no tās; tā kā atļauja aptver arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ĢM kukurūzu 1507 × NK603 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un kas paredzēti tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Komisijas Lēmumu 2007/703/EK (5) atļāva laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu 1507 × NK603, sastāv vai ir ražota no tās; tā kā atļauja aptver arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ĢM kukurūzu 1507 × NK603 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un kas paredzēti tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu;

| B. | tā kā uzņēmums Pioneer Overseas Corporation uzņēmuma Pioneer Hi-Bred International, Inc., vārdā un Dow AgroSciences Europe uzņēmuma Dow AgroSciences LLC vārdā 2016. gada 20. oktobrī iesniedza Komisijai pieteikumu par šīs atļaujas atjaunošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu; |
| --- | --- |

B.

tā kā uzņēmums Pioneer Overseas Corporation uzņēmuma Pioneer Hi-Bred International, Inc., vārdā un Dow AgroSciences Europe uzņēmuma Dow AgroSciences LLC vārdā 2016. gada 20. oktobrī iesniedza Komisijai pieteikumu par šīs atļaujas atjaunošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu;

| C. | tā kā 2018. gada 25. jūlijāEFSA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu izdeva labvēlīgu atzinumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2018. gada 25. jūlijāEFSA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu izdeva labvēlīgu atzinumu;

| D. | tā kā EFSA atzinumā norādīts, ka pieteikuma iesniedzēju literatūras meklēšanā tika iegūtas 120 publikācijas, no kurām pēc pieteikuma iesniedzēju a priori definētu atbilstības un iekļaušanas kritēriju piemērošanas pieteikuma iesniedzēji par attiecināmu uzskatīja tikai vienu publikāciju — EFSA Ģenētiski modificētu organismu ekspertu grupas (EFSA ĢMO ekspertu grupa) atzinumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā EFSA atzinumā norādīts, ka pieteikuma iesniedzēju literatūras meklēšanā tika iegūtas 120 publikācijas, no kurām pēc pieteikuma iesniedzēju a priori definētu atbilstības un iekļaušanas kritēriju piemērošanas pieteikuma iesniedzēji par attiecināmu uzskatīja tikai vienu publikāciju — EFSA Ģenētiski modificētu organismu ekspertu grupas (EFSA ĢMO ekspertu grupa) atzinumu;

| E. | tā kā EFSA, neraugoties uz to, ka uzskatīja, ka pieteikuma iesniedzēju turpmākos literatūras meklējumus varētu uzlabot, pati neveica sistemātisku literatūras meklēšanu, bet vienkārši novērtēja pieteikuma iesniedzēju veikto literatūras meklēšanu un, pamatojoties uz to, secināja, ka nav konstatētas jaunas publikācijas, kas radītu bažas par drošumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā EFSA, neraugoties uz to, ka uzskatīja, ka pieteikuma iesniedzēju turpmākos literatūras meklējumus varētu uzlabot, pati neveica sistemātisku literatūras meklēšanu, bet vienkārši novērtēja pieteikuma iesniedzēju veikto literatūras meklēšanu un, pamatojoties uz to, secināja, ka nav konstatētas jaunas publikācijas, kas radītu bažas par drošumu;

| F. | tā kā arī attiecībā uz pārējiem novērtētajiem elementiem, piemēram, bioinformātikas datiem, pēctirgus monitoringu, kā arī vispārējo novērtējumu, EFSA vienkārši paļaujas uz pieteikuma iesniedzēju sniegto informāciju un tādējādi pārņem pieteikuma iesniedzēju novērtējumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā arī attiecībā uz pārējiem novērtētajiem elementiem, piemēram, bioinformātikas datiem, pēctirgus monitoringu, kā arī vispārējo novērtējumu, EFSA vienkārši paļaujas uz pieteikuma iesniedzēju sniegto informāciju un tādējādi pārņem pieteikuma iesniedzēju novērtējumu;

| G. | tā kā EFSA pieņēma savu atzinumu, pamatojoties uz pieņēmumu, ka ĢM kukurūzas NK603 x MON 810 divu notikumu DNS sekvence ir identiska sākotnēji novērtēto notikumu sekvencei; tā kā šī hipotēze, šķiet, nav pamatota ar pieteikumu iesniedzēju sniegtajiem datiem vai pierādījumiem, bet gan tikai uz to sniegto paziņojumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā EFSA pieņēma savu atzinumu, pamatojoties uz pieņēmumu, ka ĢM kukurūzas NK603 x MON 810 divu notikumu DNS sekvence ir identiska sākotnēji novērtēto notikumu sekvencei; tā kā šī hipotēze, šķiet, nav pamatota ar pieteikumu iesniedzēju sniegtajiem datiem vai pierādījumiem, bet gan tikai uz to sniegto paziņojumu;

| H. | tā kā EFSA atzīst, ka pieteikuma iesniedzēju ierosinātie ikgadējie pēctirgus vides uzraudzības ziņojumi galvenokārt ietver importēto ĢM augu materiāla vispārēju uzraudzību; tā kā EFSA uzskata, ka jāturpina diskusija ar pieteikumu iesniedzējiem un riska pārvaldītājiem par pēctirgus vides monitoringa ziņojumu praktisko īstenošanu, piemēram, par faktiskajiem datiem, kas savākti par iedarbību un/vai nelabvēlīgu ietekmi, kā tas ieviests pašreizējās monitoringa sistēmās; |
| --- | --- |

H.

tā kā EFSA atzīst, ka pieteikuma iesniedzēju ierosinātie ikgadējie pēctirgus vides uzraudzības ziņojumi galvenokārt ietver importēto ĢM augu materiāla vispārēju uzraudzību; tā kā EFSA uzskata, ka jāturpina diskusija ar pieteikumu iesniedzējiem un riska pārvaldītājiem par pēctirgus vides monitoringa ziņojumu praktisko īstenošanu, piemēram, par faktiskajiem datiem, kas savākti par iedarbību un/vai nelabvēlīgu ietekmi, kā tas ieviests pašreizējās monitoringa sistēmās;

| I. | tā kā ĢM kukurūza 1507 × NK603 ekspresē cry1F gēnu, kas nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, proti, gēnu, kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdiem, un cp4 epsps gēnu, kas piešķir noturību pret glifosāta herbicīdiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā ĢM kukurūza 1507 × NK603 ekspresē cry1F gēnu, kas nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, proti, gēnu, kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdiem, un cp4 epsps gēnu, kas piešķir noturību pret glifosāta herbicīdiem;

| J. | tā kā katra ĢM Bt augu šūna visā dzīves ciklā izdala insekticīda toksīnu, arī tajās auga daļās, ko uzturā patērē cilvēki un dzīvnieki; tā kā dzīvnieku barošanas izmēģinājumi liecina, ka ĢM Bt augiem var būt toksiska ietekme (6); tā kā ir pierādīts, ka Bt toksīns ĢM augos ievērojami atšķiras no dabā sastopamā Bt toksīna (7); tā kā pastāv bažas par tauriņu kārtas kaitēkļu mērķsugu rezistences veidošanos pret Cry proteīniem, kas var izraisīt kaitēkļu apkarošanas prakses izmaiņas valstīs, kurās šādu kukurūzu audzē; |
| --- | --- |

J.

tā kā katra ĢM Bt augu šūna visā dzīves ciklā izdala insekticīda toksīnu, arī tajās auga daļās, ko uzturā patērē cilvēki un dzīvnieki; tā kā dzīvnieku barošanas izmēģinājumi liecina, ka ĢM Bt augiem var būt toksiska ietekme (6); tā kā ir pierādīts, ka Bt toksīns ĢM augos ievērojami atšķiras no dabā sastopamā Bt toksīna (7); tā kā pastāv bažas par tauriņu kārtas kaitēkļu mērķsugu rezistences veidošanos pret Cry proteīniem, kas var izraisīt kaitēkļu apkarošanas prakses izmaiņas valstīs, kurās šādu kukurūzu audzē;

| K. | tā kā glufosināts ir klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktie izslēgšanas kritēriji (8); tā kā glufosināta atļauja bija derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam (9); |
| --- | --- |

K.

tā kā glufosināts ir klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktie izslēgšanas kritēriji (8); tā kā glufosināta atļauja bija derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam (9);

| L. | tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifosāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — gluži pretēji — 2015. gadā glifosātu ir klasificējusi kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu (10); |
| --- | --- |

L.

tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifosāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — gluži pretēji — 2015. gadā glifosātu ir klasificējusi kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu (10);

| M. | tā kā papildu herbicīdu, šajā gadījumā glifosāta un glufosināta, izmantošana ir daļa no parastas lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā un tāpēc var prognozēt, ka atliekas no izsmidzināšanas būs atrodamas ražā un ir neizbēgamas sastāvdaļas; |
| --- | --- |

M.

tā kā papildu herbicīdu, šajā gadījumā glifosāta un glufosināta, izmantošana ir daļa no parastas lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā un tāpēc var prognozēt, ka atliekas no izsmidzināšanas būs atrodamas ražā un ir neizbēgamas sastāvdaļas;

| N. | tā kā var prognozēt, ka šī ĢM kukurūza ar glifosātu un glufosinātu tiks apstrādāta lielākās devās un vairākas reizes, kas savukārt ne vien palielinās atlieku īpatsvaru ražā, bet var arī ietekmēt šīs ĢM kukurūzas auga sastāvu un agronomiskās īpašības; |
| --- | --- |

N.

tā kā var prognozēt, ka šī ĢM kukurūza ar glifosātu un glufosinātu tiks apstrādāta lielākās devās un vairākas reizes, kas savukārt ne vien palielinās atlieku īpatsvaru ražā, bet var arī ietekmēt šīs ĢM kukurūzas auga sastāvu un agronomiskās īpašības;

| O. | tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem rezistentu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu; tā kā tiek uzskatīts, ka jautājums par atliekām no apsmidzināšana ar herbicīdiem neietilpst EFSA ĢMO ekspertu grupas kompetences jomā; tā kā šīs ĢM kukurūzas apsmidzināšanas ar herbicīdu ietekme, kā arī kumulatīvā ietekme apsmidzināšanai gan ar glifosātu, gan glufosinātu, nav izvērtēta; |
| --- | --- |

O.

tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem rezistentu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu; tā kā tiek uzskatīts, ka jautājums par atliekām no apsmidzināšana ar herbicīdiem neietilpst EFSA ĢMO ekspertu grupas kompetences jomā; tā kā šīs ĢM kukurūzas apsmidzināšanas ar herbicīdu ietekme, kā arī kumulatīvā ietekme apsmidzināšanai gan ar glifosātu, gan glufosinātu, nav izvērtēta;

| P. | tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka to jurisdikcijā veiktās darbības neizraisa kaitējumu videi citās valstīs (11); tā kā lēmums par to, vai piešķirt atļauju šai ĢM kukurūzai vai nē, ir Savienības jurisdikcijā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka to jurisdikcijā veiktās darbības neizraisa kaitējumu videi citās valstīs (11); tā kā lēmums par to, vai piešķirt atļauju šai ĢM kukurūzai vai nē, ir Savienības jurisdikcijā;

| Q. | tā kā atsauksmes, ko dalībvalstis iesniedza trīs mēnešu apspriešanās laikā, cita starpā attiecas uz šādiem jautājumiem: EFSA vadlīniju neievērošana attiecībā uz pēctirgus vides monitoringa ziņojumiem, vairāki trūkumi šajos ziņojumos, tostarp tas, ka ir ignorēta kukurūzai radnieciska savvaļas auga teosintes sastopamība Eiropā un ka trūkst informācijas par Bt toksīnu likteni vidē; bažas par to datu ticamību, kuri apstiprina riska novērtējuma secinājumu; nepietiekams ierosinātais monitoringa plāns; neatbilstoša literatūras meklēšana, kas noved pie svarīgu pētījumu neiekļaušanas, un neatbilstoša deklarācija, ka identificētā literatūra ir nebūtiska; un nav sniegti nekādi dati, kas liecinātu par pašreizējās kukurūzas šķirnes, kura satur saliktu transformācijas notikumu 1507 × NK603, sekvences identitāti ar sākotnēji novērtēto notikumu (12); |
| --- | --- |

Q.

tā kā atsauksmes, ko dalībvalstis iesniedza trīs mēnešu apspriešanās laikā, cita starpā attiecas uz šādiem jautājumiem: EFSA vadlīniju neievērošana attiecībā uz pēctirgus vides monitoringa ziņojumiem, vairāki trūkumi šajos ziņojumos, tostarp tas, ka ir ignorēta kukurūzai radnieciska savvaļas auga teosintes sastopamība Eiropā un ka trūkst informācijas par Bt toksīnu likteni vidē; bažas par to datu ticamību, kuri apstiprina riska novērtējuma secinājumu; nepietiekams ierosinātais monitoringa plāns; neatbilstoša literatūras meklēšana, kas noved pie svarīgu pētījumu neiekļaušanas, un neatbilstoša deklarācija, ka identificētā literatūra ir nebūtiska; un nav sniegti nekādi dati, kas liecinātu par pašreizējās kukurūzas šķirnes, kura satur saliktu transformācijas notikumu 1507 × NK603, sekvences identitāti ar sākotnēji novērtēto notikumu (12);

| R. | tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 7. marta balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka par labu atļaujas sniegšanai nebija kvalificēta balsu vairākuma; |
| --- | --- |

R.

tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 7. marta balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka par labu atļaujas sniegšanai nebija kvalificēta balsu vairākuma;

| S. | tā kā Komisija vairākkārt (13) ir nosodījusi faktu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā tai lēmumi par atļauju piešķiršanu bijuši jāpieņem bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (14); |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisija vairākkārt (13) ir nosodījusi faktu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā tai lēmumi par atļauju piešķiršanu bijuši jāpieņem bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (14);

| T. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (15) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu; |
| --- | --- |

T.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (15) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu;

| U. | tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā ir norādīts, ka Komisija, ciktāl vien iespējams, darbosies tā, lai nepieļautu, ka tās nostāja ir pretrunā dominējošai nostājai, kas pret īstenošanas akta piemērotību varētu rasties pārsūdzības komitejā, un jo īpaši tādos sensitīvos jautājumos kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide; |
| --- | --- |

U.

tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā ir norādīts, ka Komisija, ciktāl vien iespējams, darbosies tā, lai nepieļautu, ka tās nostāja ir pretrunā dominējošai nostājai, kas pret īstenošanas akta piemērotību varētu rasties pārsūdzības komitejā, un jo īpaši tādos sensitīvos jautājumos kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide;

| V. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ĢM pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un vidi un ka Komisija, izstrādājot lēmumu par atļaujas atjaunošanu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu, |
| --- | --- |

V.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ĢM pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un vidi un ka Komisija, izstrādājot lēmumu par atļaujas atjaunošanu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (16) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzami turpināt darbu pie minētā Komisijas priekšlikuma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju pārtraukt jebkādus īstenošanas lēmumus attiecībā uz pieteikumiem par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO) līdz atļaujas piešķiršanas procedūra būs pārskatīta tā, lai novērstu nepilnības pašreizējā procedūrā, kas ir izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļauju piešķiršanu ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu vai nu par audzēšanu, vai izmantošanu pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju ievērot saistības saskaņā ar ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un jo īpaši neatļaut importēt ĢM augus, kas paredzēti lietošanai pārtikā vai barībā un kas ir padarīti noturīgi pret herbicīdiem, kurus nav atļauts izmantot Savienībā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju nesniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificētam augam, pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto attiecīgo augu kultivēšanas valstīs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  EFSA ĢMO ekspertu grupa, 2018. gads. Zinātniskais atzinums par ģenētiski modificēto kukurūzu 1507 x NK603 atļaujas atjaunošanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-RX-008). EFSA Journal 2018; 16(7): 5347.

(4)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052).

| — | Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222).

| — | Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416).

| — | Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417).

| — | Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0057).

| — | Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0058). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0058).

| — | Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0059). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0059).

| — | Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0060). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0060).

| — | Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 4114 (DP-ØØ4114-3), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0196). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 4114 (DP-ØØ4114-3), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0196).

| — | Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87411 (MON-87411-9), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0197). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87411 (MON-87411-9), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0197).

| — | Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu, sastāv no vai ir ražoti no tās, Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 un apakškombinācijām Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 un MIR162 × 1507 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0198). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu, sastāv no vai ir ražoti no tās, Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 un apakškombinācijām Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 un MIR162 × 1507 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0198).

(5)  Komisijas 2007. gada 24. oktobra Lēmums 2007/703/EK, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507xNK603 (DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6), sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 285, 31.10.2007., 47. lpp.).

(6)  Sk., piemēram, El-Shamei, Z.S., Gab-Alla, A.A., Shatta, A.A., Moussa, E.A., Rayan, A.M., Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG). Journal of American Science 2012; 8(9):1127-1123. https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács, A., Darvas, B., Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control. In: Ishaaya, I., Palli, S.R., Horowitz, A.R., eds. Advanced Technologies for Managing Insect Pests. Dordrecht, Netherlands: Springer; 2012:195-230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(10)  IARC Monographs Volume 112: Some organophosphate insecticides and herbicides, 2015. gada 20. marts (http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf).

(11)  3. pants, https://www.cbd.int/convention/articles/default.shtml?a=cbd-03

(12)  Sk. EFSA jautājumu reģistra G pielikumu attiecībā uz jautājumu Nr. EFSA-Q-2013–00926,

kas pieejams tiešsaistē: https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(13)  Sk., piemēram, paskaidrojuma rakstu Parlamenta 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajā tiesību akta priekšlikumā, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, kā arī paskaidrojuma rakstu 2017. gada 14. februārī iesniegtajā priekšlikumā tiesību aktam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011.

(14)  Sk., piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām vadlīnijām (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(15)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(16)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/75

---

P8_TA(2019)0315

Bis(2-etilheksil) ftalāta (DEHP) izmantošana konkrētām vajadzībām (DEZA a.s.)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 daļēji piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP)(DEZA a.s.) (D060865/01 – 2019/2605(RSP))

(2021/C 108/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 daļēji piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEZA a.s.) (D060865/01,, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 daļēji piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEZA a.s.) (D060865/01,,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1) (REACH regula), un jo īpaši ņemot vērā tās 64. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1) (REACH regula), un jo īpaši ņemot vērā tās 64. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Risku novērtēšanas komitejas (RAC) un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejas (SEAC), saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 64. panta 5. punkta trešo daļu sniegtos atzinumus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Risku novērtēšanas komitejas (RAC) un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejas (SEAC), saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 64. panta 5. punkta trešo daļu sniegtos atzinumus (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. decembra Regulu (ES) 2018/2005, ar ko attiecībā uz bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP), dibutilftalātu (DBP), benzilbutilftalātu (BBP) un diizobutilftalātu (DIBP) groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. decembra Regulu (ES) 2018/2005, ar ko attiecībā uz bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP), dibutilftalātu (DBP), benzilbutilftalātu (BBP) un diizobutilftalātu (DIBP) groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (3),

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4),

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam XXX, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam XXX, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (5),

| — | ņemot vērā Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-837/16 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-837/16 (6),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2008. gadā DEHP tika iekļauts to kandidāvielu sarakstā, kuras saskaņā ar REACH regulu izraisa ļoti lielas bažas (7), jo tā ir klasificēta kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2008. gadā DEHP tika iekļauts to kandidāvielu sarakstā, kuras saskaņā ar REACH regulu izraisa ļoti lielas bažas (7), jo tā ir klasificēta kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela;

| B. | tā kā 2011. gadā DEHP tika iekļauts REACH regulas (8) XIV pielikumā, ņemot vērā šo klasifikāciju, tā plašo izmantošanu un lielo ražošanas apjomu Savienībā (9), par rieta datumu nosakot 2015. gada 21. februāri; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2011. gadā DEHP tika iekļauts REACH regulas (8) XIV pielikumā, ņemot vērā šo klasifikāciju, tā plašo izmantošanu un lielo ražošanas apjomu Savienībā (9), par rieta datumu nosakot 2015. gada 21. februāri;

| C. | tā kā uzņēmumiem, kas vēlas turpināt izmantot DEHP, līdz 2013. gada augustam bija jāiesniedz pieteikums atļaujas saņemšanai; tā kā DEZA, kas iesniedza pieteikumu pirms šā termiņa beigām, tika ļauts turpināt DEHP izmantošanu, kamēr nav pieņemts REACH regulas 58. pantā paredzētais atļaujas piešķiršanas lēmums; |
| --- | --- |

C.

tā kā uzņēmumiem, kas vēlas turpināt izmantot DEHP, līdz 2013. gada augustam bija jāiesniedz pieteikums atļaujas saņemšanai; tā kā DEZA, kas iesniedza pieteikumu pirms šā termiņa beigām, tika ļauts turpināt DEHP izmantošanu, kamēr nav pieņemts REACH regulas 58. pantā paredzētais atļaujas piešķiršanas lēmums;

| D. | tā kā Komisija saņēma RAC un SEAC atzinumus 2015. gada janvārī; tā kā Komisijas kavēšanās, izstrādājot šo lēmumu, de facto ir novedusi pie tā, ka DEHP tiek atļauts lietot ilgāk nekā četrus gadus pēc rieta datuma; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija saņēma RAC un SEAC atzinumus 2015. gada janvārī; tā kā Komisijas kavēšanās, izstrādājot šo lēmumu, de facto ir novedusi pie tā, ka DEHP tiek atļauts lietot ilgāk nekā četrus gadus pēc rieta datuma;

| E. | tā kā 2014. gadā tika konstatēts, ka DEHP piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus dzīvniekiem un cilvēkiem; tā kā 2014. gadā tika attiecīgi atjaunināts kandidātvielu saraksts (10) attiecībā uz vidi un 2017. gadā — attiecībā uz cilvēku veselību (11); |
| --- | --- |

E.

tā kā 2014. gadā tika konstatēts, ka DEHP piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus dzīvniekiem un cilvēkiem; tā kā 2014. gadā tika attiecīgi atjaunināts kandidātvielu saraksts (10) attiecībā uz vidi un 2017. gadā — attiecībā uz cilvēku veselību (11);

| F. | tā kā ar Regulu (ES) 2018/2005 tiek ierobežota DEHP un citu ftalātu izmantošana daudzos izstrādājumos, pamatojoties uz nepieņemamu risku cilvēka veselībai; tā kā saistībā ar šo ierobežojumu RAC uzsvēra, ka “mērījumu nenoteiktības novērtējums liecina, ka apdraudējumu un līdz ar to risku, ko rada šie četri ftalāti, varētu novērtēt par zemu” (12); |
| --- | --- |

F.

tā kā ar Regulu (ES) 2018/2005 tiek ierobežota DEHP un citu ftalātu izmantošana daudzos izstrādājumos, pamatojoties uz nepieņemamu risku cilvēka veselībai; tā kā saistībā ar šo ierobežojumu RAC uzsvēra, ka “mērījumu nenoteiktības novērtējums liecina, ka apdraudējumu un līdz ar to risku, ko rada šie četri ftalāti, varētu novērtēt par zemu” (12);

| G. | tā kā ar Regulu (ES) 2018/2005 neattiecas uz konkrētiem lietojumiem, jo uzskata, ka tie nerada nepieņemamu risku cilvēka veselībai; tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projekts līdztekus DEHP-saturošu preparātu eksportam ir īpaši svarīgs tiem pieteikumiem, uz kuriem attiecas atbrīvojumi; |
| --- | --- |

G.

tā kā ar Regulu (ES) 2018/2005 neattiecas uz konkrētiem lietojumiem, jo uzskata, ka tie nerada nepieņemamu risku cilvēka veselībai; tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projekts līdztekus DEHP-saturošu preparātu eksportam ir īpaši svarīgs tiem pieteikumiem, uz kuriem attiecas atbrīvojumi;

| H. | tā kā šādi lietojumi tomēr varētu radīt nepieņemamu risku videi, jo īpaši tādēļ, ka DEHP piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā šādi lietojumi tomēr varētu radīt nepieņemamu risku videi, jo īpaši tādēļ, ka DEHP piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus;

| I. | tā kā REACH regulas galvenais mērķis ir nodrošināt augstu cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni, ņemot vērā tās 16. apsvērumu, kā to interpretējusi Eiropas Savienības Tiesa (13); |
| --- | --- |

I.

tā kā REACH regulas galvenais mērķis ir nodrošināt augstu cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni, ņemot vērā tās 16. apsvērumu, kā to interpretējusi Eiropas Savienības Tiesa (13);

| J. | tā kā REACH regulas 55. pantā un 12. apsvērumā ir paredzēts, ka licencēšanas galvenais mērķis ir panākt vielu, kas rada ļoti lielas bažas, pakāpenisku aizvietošanu ar piemērotām alternatīvām vielām vai tehnoloģijām; |
| --- | --- |

J.

tā kā REACH regulas 55. pantā un 12. apsvērumā ir paredzēts, ka licencēšanas galvenais mērķis ir panākt vielu, kas rada ļoti lielas bažas, pakāpenisku aizvietošanu ar piemērotām alternatīvām vielām vai tehnoloģijām;

| K. | tā kā REACH regulas 62. panta 4. punkta d) apakšpunktā pieprasīts, lai pieteikuma iesniedzējs iesniedz ķīmiskās drošības pārskatu saskaņā ar I pielikumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā REACH regulas 62. panta 4. punkta d) apakšpunktā pieprasīts, lai pieteikuma iesniedzējs iesniedz ķīmiskās drošības pārskatu saskaņā ar I pielikumu;

| L. | tā kā šajā gadījumā RAC atzinumā konstatēti būtiski trūkumi pieteikuma iesniedzēja sniegtajā informācijā (14); tā kā par vienu lietojuma veidu vispār netika iesniegta nekāda informācija (15); |
| --- | --- |

L.

tā kā šajā gadījumā RAC atzinumā konstatēti būtiski trūkumi pieteikuma iesniedzēja sniegtajā informācijā (14); tā kā par vienu lietojuma veidu vispār netika iesniegta nekāda informācija (15);

| M. | tā kā RAC un Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs nespēja pierādīt, ka atbilstīgi 60. panta 2. punkta noteikumiem risks tiek pienācīgi kontrolēts; tā kā RAC arī secināja, ka pretēji 60. panta 10. punktam risks nav samazināts līdz tik zemam līmenim, cik vien tehniski un praktiski iespējams; |
| --- | --- |

M.

tā kā RAC un Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs nespēja pierādīt, ka atbilstīgi 60. panta 2. punkta noteikumiem risks tiek pienācīgi kontrolēts; tā kā RAC arī secināja, ka pretēji 60. panta 10. punktam risks nav samazināts līdz tik zemam līmenim, cik vien tehniski un praktiski iespējams;

| N. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā, pamatojoties un REACH regulas 60. panta 7. punktu, ir atteikts veikt licencēšanu vienam lietojuma veidam, par kuru netika iesniegta nekāda informācija; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā, pamatojoties un REACH regulas 60. panta 7. punktu, ir atteikts veikt licencēšanu vienam lietojuma veidam, par kuru netika iesniegta nekāda informācija;

| O. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir arī atzīti RAC norādītie trūkumi, atsaucoties uz to, ka “informācija, kas iesniegta par arodekspozīciju, ir ierobežota” (16), bet tā vietā, lai noraidītu atļauju saskaņā ar 60. panta 7. punktu, pieteikuma iesniedzējam tiek pieprasīts sniegt trūkstošos datus pārskata ziņojumā 18 mēnešus pēc minētā lēmuma pieņemšanas (17); |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir arī atzīti RAC norādītie trūkumi, atsaucoties uz to, ka “informācija, kas iesniegta par arodekspozīciju, ir ierobežota” (16), bet tā vietā, lai noraidītu atļauju saskaņā ar 60. panta 7. punktu, pieteikuma iesniedzējam tiek pieprasīts sniegt trūkstošos datus pārskata ziņojumā 18 mēnešus pēc minētā lēmuma pieņemšanas (17);

| P. | tā kā 61. pantā paredzētais pārskata ziņojums nav paredzēts, lai uzņēmumiem sniegtu vairāk laika sākotnēji iesniedzamās informācijas trūkumu novēršanai, bet gan lai nodrošinātu, ka informācija, kas sākotnēji sniegta pieteikumā, tiek atjaunināta pēc noteikta laikposma, tostarp jo īpaši attiecībā uz to, vai ir pieejamas jaunas alternatīvas; |
| --- | --- |

P.

tā kā 61. pantā paredzētais pārskata ziņojums nav paredzēts, lai uzņēmumiem sniegtu vairāk laika sākotnēji iesniedzamās informācijas trūkumu novēršanai, bet gan lai nodrošinātu, ka informācija, kas sākotnēji sniegta pieteikumā, tiek atjaunināta pēc noteikta laikposma, tostarp jo īpaši attiecībā uz to, vai ir pieejamas jaunas alternatīvas;

| Q. | tā kā Vispārējā tiesa skaidri noteica, ka atļaujas nosacījumus 60. panta 8. un 9. punkta nozīmē nevar juridiski izmantot, lai novērstu iespējamos trūkumus vai nepilnības informācijā, ko sniedzi atļaujas pieteikuma iesniedzējs (18); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Vispārējā tiesa skaidri noteica, ka atļaujas nosacījumus 60. panta 8. un 9. punkta nozīmē nevar juridiski izmantot, lai novērstu iespējamos trūkumus vai nepilnības informācijā, ko sniedzi atļaujas pieteikuma iesniedzējs (18);

| R. | tā kā 60. panta 4. punkts paredz pienākumu pierādīt, ka sociālie un ekonomiskie ieguvumi, lietojot vielu, pārsniedz risku cilvēku veselībai vai videi un ka nav pieejamas piemērotas alternatīvas vielas; |
| --- | --- |

R.

tā kā 60. panta 4. punkts paredz pienākumu pierādīt, ka sociālie un ekonomiskie ieguvumi, lietojot vielu, pārsniedz risku cilvēku veselībai vai videi un ka nav pieejamas piemērotas alternatīvas vielas;

| S. | tā kā SEAC atzinumā ir izcelti būtiski trūkumi pieteikuma iesniedzēja sociālekonomiskajā analīzē, kas atspoguļoti arī Komisijas īstenošanas lēmuma projektā (19); |
| --- | --- |

S.

tā kā SEAC atzinumā ir izcelti būtiski trūkumi pieteikuma iesniedzēja sociālekonomiskajā analīzē, kas atspoguļoti arī Komisijas īstenošanas lēmuma projektā (19);

| T. | tā kā, ņemot vērā 55. pantu un 60. panta 4. punktu, pieteikuma iesniedzējam ir jāpierāda, ka nav piemērotu alternatīvu lietojumiem, saistībā ar kuriem tas ir iesniedzis pieteikumu; |
| --- | --- |

T.

tā kā, ņemot vērā 55. pantu un 60. panta 4. punktu, pieteikuma iesniedzējam ir jāpierāda, ka nav piemērotu alternatīvu lietojumiem, saistībā ar kuriem tas ir iesniedzis pieteikumu;

| U. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir atzīts, ka 2. lietojuma veids nav bijis pietiekami konkrēts (20); tā kā SEAC konstatēja nopietnus trūkumus pieteikumā attiecībā uz alternatīvu pieejamību (21), (22); |
| --- | --- |

U.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir atzīts, ka 2. lietojuma veids nav bijis pietiekami konkrēts (20); tā kā SEAC konstatēja nopietnus trūkumus pieteikumā attiecībā uz alternatīvu pieejamību (21), (22);

| V. | tā kā tas nav likumīgs pamatojums, lai pieteikuma iesniedzējs varētu paļauties uz savu kā attiecīgās vielas ražotāja statusu, lai nesniegtu pietiekamu informāciju par alternatīvu piemērotību lietojumiem, uz kuriem attiecas pieteikums; |
| --- | --- |

V.

tā kā tas nav likumīgs pamatojums, lai pieteikuma iesniedzējs varētu paļauties uz savu kā attiecīgās vielas ražotāja statusu, lai nesniegtu pietiekamu informāciju par alternatīvu piemērotību lietojumiem, uz kuriem attiecas pieteikums;

| W. | tā kā iesniegto datu trūkuma dēļ viens SEAC loceklis oficiāli nepiekrita SEAC secinājumam par piemērotu alternatīvu trūkumu (23); |
| --- | --- |

W.

tā kā iesniegto datu trūkuma dēļ viens SEAC loceklis oficiāli nepiekrita SEAC secinājumam par piemērotu alternatīvu trūkumu (23);

| X. | tā kā 60. panta 5. punktu nevar interpretēt tā, ka alternatīvu piemērotība no pieteikuma iesniedzēja viedokļa ir unikāls un noteicošais faktors; tā kā 60. panta 5. punktā nav noteikts izsmeļošs tādas informācijas saraksts, kas jāņem vērā alternatīvu analīzē; tā kā 60. panta 4. punkta c) apakšpunktā ir arī noteikts, ka jāņem vērā informācija, ko sniegušas trešās personas; tā kā sabiedriskajā apspriešanā sniegtā informācija jau tobrīd atklāja, ka konkrētajiem lietojuma veidiem ir pieejamas alternatīvas (24); |
| --- | --- |

X.

tā kā 60. panta 5. punktu nevar interpretēt tā, ka alternatīvu piemērotība no pieteikuma iesniedzēja viedokļa ir unikāls un noteicošais faktors; tā kā 60. panta 5. punktā nav noteikts izsmeļošs tādas informācijas saraksts, kas jāņem vērā alternatīvu analīzē; tā kā 60. panta 4. punkta c) apakšpunktā ir arī noteikts, ka jāņem vērā informācija, ko sniegušas trešās personas; tā kā sabiedriskajā apspriešanā sniegtā informācija jau tobrīd atklāja, ka konkrētajiem lietojuma veidiem ir pieejamas alternatīvas (24);

| Y. | tā kā Vispārējā tiesa atgādināja Komisijai, ka, lai juridiski piešķirtu atļauju saskaņā ar 60. panta 4. punktu, tai ir jāpārbauda pietiekami daudz pamatotas un pārbaudāms informācijas, lai secinātu vai nu to, ka kādam no pieteikumā minētajiem lietojumiem nav pieejamas piemērotas alternatīvas, vai ka atļaujas pieņemšanas dienā vēl atlikušās neskaidrības par pieejamo alternatīvu trūkumu ir nebūtiskas (25); |
| --- | --- |

Y.

tā kā Vispārējā tiesa atgādināja Komisijai, ka, lai juridiski piešķirtu atļauju saskaņā ar 60. panta 4. punktu, tai ir jāpārbauda pietiekami daudz pamatotas un pārbaudāms informācijas, lai secinātu vai nu to, ka kādam no pieteikumā minētajiem lietojumiem nav pieejamas piemērotas alternatīvas, vai ka atļaujas pieņemšanas dienā vēl atlikušās neskaidrības par pieejamo alternatīvu trūkumu ir nebūtiskas (25);

| Z. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir teikts, ka iemesls pieņemšanas atlikšanai ir “jaunā pieejamā informācija, kas gūta ierobežošanas procesā” (26), tā kā tādēļ ir pārsteidzoši, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projektā nav ņemta vērā to alternatīvu pieejamība, kas ir skaidri dokumentētas ierobežošanas dokumentos (27); tā kā ierobežojuma priekšlikumā minētās alternatīvas ir būtiskas arī lietojumiem, kas ietverti Komisijas īstenošanas lēmuma projektā (28); |
| --- | --- |

Z.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir teikts, ka iemesls pieņemšanas atlikšanai ir “jaunā pieejamā informācija, kas gūta ierobežošanas procesā” (26), tā kā tādēļ ir pārsteidzoši, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projektā nav ņemta vērā to alternatīvu pieejamība, kas ir skaidri dokumentētas ierobežošanas dokumentos (27); tā kā ierobežojuma priekšlikumā minētās alternatīvas ir būtiskas arī lietojumiem, kas ietverti Komisijas īstenošanas lēmuma projektā (28);

| AA. | tā kā, visbeidzot, Komisija neņēma vērā to, ka DEHP ir oficiāli atzīts par vielu, kura izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, kas skar cilvēku veselību un vidi; tā kā Komisijai būtu vajadzējis ņemt vērā šo informāciju saistībā ar 60. panta 4. punktā paredzēto sociālo un ekonomisko priekšrocību novērtējumu, jo pretējā gadījumā priekšrocības, ko dod atteikums licencēt vielu, netiek pietiekami novērtētas; |
| --- | --- |

AA.

tā kā, visbeidzot, Komisija neņēma vērā to, ka DEHP ir oficiāli atzīts par vielu, kura izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, kas skar cilvēku veselību un vidi; tā kā Komisijai būtu vajadzējis ņemt vērā šo informāciju saistībā ar 60. panta 4. punktā paredzēto sociālo un ekonomisko priekšrocību novērtējumu, jo pretējā gadījumā priekšrocības, ko dod atteikums licencēt vielu, netiek pietiekami novērtētas;

| AB. | tā kā Komisijas ierosinātā atļauja tādējādi pārkāpj REACH regulas 60. panta 4. un 7. punktu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Komisijas ierosinātā atļauja tādējādi pārkāpj REACH regulas 60. panta 4. un 7. punktu;

| AC. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projekts būtu izdevīgs tūļām un negatīvi ietekmētu uzņēmumus, kas ir ieguldījuši līdzekļus alternatīvu meklēšanā (29); |
| --- | --- |

AC.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projekts būtu izdevīgs tūļām un negatīvi ietekmētu uzņēmumus, kas ir ieguldījuši līdzekļus alternatīvu meklēšanā (29);

| AD. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir teikts, ka “Komisija ir ņēmusi vērā” Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūciju; tā kā daudzi strukturālie trūkumi REACH regulas Licencēšanas sadaļas īstenošanā, kurus Parlaments uzsvēra šajā rezolūcijā, arī liek apšaubīt šo Komisijas īstenošanas lēmuma projektu (30); |
| --- | --- |

AD.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir teikts, ka “Komisija ir ņēmusi vērā” Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūciju; tā kā daudzi strukturālie trūkumi REACH regulas Licencēšanas sadaļas īstenošanā, kurus Parlaments uzsvēra šajā rezolūcijā, arī liek apšaubīt šo Komisijas īstenošanas lēmuma projektu (30);

| AE. | tā kā Eiropas Parlaments 2018. gada 13. septembra rezolūcijā par aprites ekonomikas paketes īstenošanu: izvēlas pievērsties ķīmisko vielu, atkritumu un produktu politikas saskarnēm (31), atgādinot, ka “virzība uz aprites ekonomiku prasa stingri piemērot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un, ja iespējams, pakāpeniski jāizbeidz bažas raisošo vielu izmantošana, jo īpaši, ja pastāv vai tiks izstrādātas drošākas alternatīvas”; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Eiropas Parlaments 2018. gada 13. septembra rezolūcijā par aprites ekonomikas paketes īstenošanu: izvēlas pievērsties ķīmisko vielu, atkritumu un produktu politikas saskarnēm (31), atgādinot, ka “virzība uz aprites ekonomiku prasa stingri piemērot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un, ja iespējams, pakāpeniski jāizbeidz bažas raisošo vielu izmantošana, jo īpaši, ja pastāv vai tiks izstrādātas drošākas alternatīvas”;

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1907/2006 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu un iesniegt komitejai jaunu projektu, kurā tiek noraidīts šis atļaujas pieteikums; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju nekavējoties izbeigt DEHP izmantošanu visiem vēl atlikušajiem lietojuma veidiem, jo vairāk tādēļ, ka ir plaši pieejamas plastificētajam PVH un DEHP drošākas alternatīvas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  RAC un SEAC atzinumi par 1. lietojuma veidu: https://echa.europa.eu/documents/10162/60f338a5-09ac-423a-b7c1-2511ee2d9b77; par 2. lietojuma veidu: https://echa.europa.eu/documents/10162/1ce96eb6-9e30-447d-a9ff-dc315f75f124; par 3. lietojuma veidu: https://echa.europa.eu/documents/10162/bfbf6ddc-dd94-456b-bbff-32d7d32e6c92

(3)  OV L 322, 18.12.2018., 14. lpp.

(4)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(5)  OV C 366, 27.10.2017., 96. lpp.

(6)  http://curia.europa.eu/juris/documents.jsf?oqp=&for=&mat=or&lgrec=en&jge=&td=%3BALL&jur=C%2CT%2CF&num=T-837%252F16&page=1&dates=&pcs=Oor&lg=&pro=&nat=or&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&language=lv&avg=&cid=5125723.

(7)  https://echa.europa.eu/documents/10162/c94ac248-378f-4058-9907-205b497c286e.

(8)  Komisijas 2011. gada 17. februāra Regula (ES) Nr. 143/2011, ar ko groza XIV pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 44, 18.2.2011., 2. lpp.).

(9)  https://echa.europa.eu/documents/10162/6f89a308-c467-4836-ae1e-9c6163a9ae10.

(10)  https://echa.europa.eu/documents/10162/30b654ce-1de3-487a-8696-e05617c3173b.

(11)  https://echa.europa.eu/documents/10162/88c20879-606b-03a6-11e4-9edb90e7e615.

(12)  “Mērījumu nenoteiktības novērtējums liecina, ka apdraudējumu un līdz ar to risku, ko rada šie četri ftalāti, varētu novērtēt par zemu”. Atvasinātie bezietekmes līmeņi (DNEL) attiecībā uz DEHP un BBP var būt zemāki nekā pašlaik iegūti. Vairāki eksperimentāli un epidemioloģiski pētījumi liecina par iespējamu ietekmi uz imūnsistēmu, metabolisko sistēmu un neiroloģisko attīstību. Daži no šiem pētījumiem liecina, ka reproduktīvā toksicitāte var nebūt jutīgākais beigupunkts un izvēlētie DNEL var nebūt pietiekami aizsargājoši pret šīm citām ietekmēm. Turklāt dalībvalstu komiteja (MSC) ir apstiprinājusi, ka šie četri ftalāti ir vielas, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, kas saistīti ar cilvēku veselību, un Komisija apsver iespēju atzīt tās par vielām, kas rada līdzvērtīgas bažas saskaņā ar REACH 57. panta f) punktu. Tas rada papildu nenoteiktību attiecībā uz šo vielu radīto risku.” Skat. https://www.echa.europa.eu/documents/10162/713fd91d-2919-0575-836a-f66937202d66, 9. lpp.

(13)  Lieta C-558/07, S.P.C.M. SA un citi/Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs, ECLI:EU:C:2009:430, 45. punkts.

(14)  “RAC uzskata, ka CSR sniegtie dati par iedarbību nav reprezentatīvi attiecībā uz plašo piemērošanas jomu. Tāpēc RAC nav iespējams veikt pamatotu iedarbības novērtējumu. Turpmāk minētie novērtējumi pamatojas tikai uz nepilnīgu datu bāzi un tāpēc tiem ir ļoti maza nozīme attiecībā uz šādu riska novērtējumu: sk. RAC atzinumu par 2. lietojuma veidu” — 10. lpp.: https://echa.europa.eu/documents/10162/1ce96eb6-9e30-447d-a9ff-dc315f75f124

(15)  Lēmuma projekts, 19. punkts.

(16)  Lēmuma projekts, 17. punkts.

(17)  Lēmuma projekts, 17. punkts.

(18)  Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedums, Zviedrija/ Komisija, Lieta T-837/16, 82.-83. punkts,

(19)  “pieejamās informācijas ierobežojumu dēļ nebija iespējams veikt kvantitatīvu ietekmes uz cilvēku veselību novērtējumu” — lēmuma projekts, 5. punkts.

(20)  Lēmuma projekts, 18. punkts.

(21)  “Pieteikuma iesniedzēja secinājums par alternatīvu ... piemērotību un pieejamību nav pietiekami pamatots” — SEAC atzinums par 2. lietojuma vaidu, 18. lpp. – https://echa.europa.eu/documents/10162/1ce96eb6-9e30-447d-a9ff-dc315f75f124.

(22)  “Alternatīvu novērtējumā nav aplūkotas dažādās situācijas, uz kurām attiecas šis pieteikums, un tāpēc nav pierādīts, ka alternatīvas nav tehniski iespējamas” — SEAC atzinums par 2. lietojuma veidu, 19. lpp.

(23)  https://echa.europa.eu/documents/10162/03434073-5619-4395-8293-92ddaf6c85ad.

(24)  https://echa.europa.eu/comments-public-consultation-0004-02, Skatīt, jo īpaši, 58. rindu.

(25)  Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedums, Zviedrija/Komisija, EU:T:2019:144, 86. punkts.

(26)  Licences projekts, 3. punkts.

(27)  “Tehniski izpildāmas alternatīvas ar mazāku risku pašlaik ir pieejamas par līdzīgām cenām visiem lietojumiem, uz ko attiecas šā priekšlikuma darbības joma” – https://www.echa.europa.eu/documents/10162/713fd91d-2919-0575-836a-f66937202d66.

(28)  https://www.echa.europa.eu/documents/10162/713fd91d-2919-0575-836a-f66937202d66, 69. lpp. – Skatīt “pieteikumus” tabulā, kurā ietverti arī lietojumi ārpus telpām.

(29)  Skatīt, piemēram: https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Non-phthalate-plasticizer-for-extreme-applications-302; https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Safe-plasticizer-for-demanding-outdoor-applications-298; http://grupaazoty.com/en/wydarzenia/plastyfikatory-nieftalanowe.html

(30)  Jo īpaši skatīt minētās rezolūcijas N, O, P un R apsvērumu.

(31)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0353.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/80 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/80

---

P8_TA(2019)0316

Bis(2-etilheksil)ftalāta (DEHP) izmantošana konkrētām vajadzībām (Grupa Azoty Zakłady Azotowe Kędzierzyn S.A.)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (Grupa Azoty Zakłady Azotowe Kędzierzyn S.A.) (D060866/01 – 2019/2606(RSP))

(2021/C 108/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (Grupa Azoty Zakłady Azotowe Kędzierzyn S.A.) (D060866/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (Grupa Azoty Zakłady Azotowe Kędzierzyn S.A.) (D060866/01,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kura attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1) (REACH regula), un jo īpaši ņemot vērā tās 64. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kura attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1) (REACH regula), un jo īpaši ņemot vērā tās 64. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Risku novērtēšanas komitejas (RAC) un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejas (SEAC) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 64. panta 5. punkta trešo daļu sniegtos atzinumus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Risku novērtēšanas komitejas (RAC) un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejas (SEAC) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 64. panta 5. punkta trešo daļu sniegtos atzinumus (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. decembra Regulu (ES) 2018/2005, ar ko attiecībā uz bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP), dibutilftalātu (DBP), benzilbutilftalātu (BBP) un diizobutilftalātu (DIBP) (3) groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. decembra Regulu (ES) 2018/2005, ar ko attiecībā uz bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP), dibutilftalātu (DBP), benzilbutilftalātu (BBP) un diizobutilftalātu (DIBP) (3) groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH),

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4),

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par projektu Komisijas Īstenošanas lēmumam XXX, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par projektu Komisijas Īstenošanas lēmumam XXX, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (5),

| — | ņemot vērā Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-837/16 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-837/16 (6),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2008. gadā DEHP tika iekļauts to kandidātvielu sarakstā, (7) kuras saskaņā ar REACH regulu izraisa ļoti lielas bažas, jo tā ir klasificēta kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2008. gadā DEHP tika iekļauts to kandidātvielu sarakstā, (7) kuras saskaņā ar REACH regulu izraisa ļoti lielas bažas, jo tā ir klasificēta kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela;

| B. | tā kā 2011. gadā DEHP tika iekļauts REACH regulas XIV pielikumā (8), ņemot vērā šo klasifikāciju, tā plašo izmantošanu un lielo ražošanas apjomu Savienībā (9), par rieta datumu nosakot 2015. gada 21. februāri; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2011. gadā DEHP tika iekļauts REACH regulas XIV pielikumā (8), ņemot vērā šo klasifikāciju, tā plašo izmantošanu un lielo ražošanas apjomu Savienībā (9), par rieta datumu nosakot 2015. gada 21. februāri;

| C. | tā kā uzņēmumiem, kas vēlas turpināt izmantot DEHP, līdz 2013. gada augustam bija jāiesniedz pieteikums atļaujas saņemšanai; tā kā Grupa Azoty, kas iesniedza pieteikumu pirms šā termiņa beigām, tika ļauts turpināt DEHP izmantošanu, kamēr nav pieņemts REACH regulas 58. pantā paredzētais atļaujas piešķiršanas lēmums; |
| --- | --- |

C.

tā kā uzņēmumiem, kas vēlas turpināt izmantot DEHP, līdz 2013. gada augustam bija jāiesniedz pieteikums atļaujas saņemšanai; tā kā Grupa Azoty, kas iesniedza pieteikumu pirms šā termiņa beigām, tika ļauts turpināt DEHP izmantošanu, kamēr nav pieņemts REACH regulas 58. pantā paredzētais atļaujas piešķiršanas lēmums;

| D. | tā kā Komisija saņēma RAC un SEAC atzinumus 2015. gada janvārī; tā kā Komisijas kavēšanās, izstrādājot šo lēmumu, de facto ir novedusi pie tā, ka DEHP tiek atļauts lietot ilgāk nekā četrus gadus pēc rieta datuma; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija saņēma RAC un SEAC atzinumus 2015. gada janvārī; tā kā Komisijas kavēšanās, izstrādājot šo lēmumu, de facto ir novedusi pie tā, ka DEHP tiek atļauts lietot ilgāk nekā četrus gadus pēc rieta datuma;

| E. | tā kā 2014. gadā tika konstatēts, ka DEHP piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus dzīvniekiem un cilvēkiem; tā kā 2014. gadā tika attiecīgi atjaunināts kandidātvielu saraksts attiecībā uz vidi (10) un 2017. gadā — attiecībā uz cilvēku veselību (11); |
| --- | --- |

E.

tā kā 2014. gadā tika konstatēts, ka DEHP piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus dzīvniekiem un cilvēkiem; tā kā 2014. gadā tika attiecīgi atjaunināts kandidātvielu saraksts attiecībā uz vidi (10) un 2017. gadā — attiecībā uz cilvēku veselību (11);

| F. | tā kā ar Regulu (ES) 2018/2005 tiek ierobežota DEHP un citu ftalātu izmantošana daudzos izstrādājumos, pamatojoties uz nepieņemamu risku cilvēka veselībai; tā kā saistībā ar šo ierobežojumu RAC uzsvēra, ka “mērījumu nenoteiktības novērtējums liecina, ka apdraudējumu un līdz ar to risku, ko rada šie četri ftalāti, varētu novērtēt par zemu” (12); |
| --- | --- |

F.

tā kā ar Regulu (ES) 2018/2005 tiek ierobežota DEHP un citu ftalātu izmantošana daudzos izstrādājumos, pamatojoties uz nepieņemamu risku cilvēka veselībai; tā kā saistībā ar šo ierobežojumu RAC uzsvēra, ka “mērījumu nenoteiktības novērtējums liecina, ka apdraudējumu un līdz ar to risku, ko rada šie četri ftalāti, varētu novērtēt par zemu” (12);

| G. | tā kā ar Regulu (ES) 2018/2005 tika ierobežota DEHP un citu ftalātu izmantošana lielākajā daļā izstrādājumu, vienlaikus paredzot atkāpes atsevišķiem lietojumiem; tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projekts līdztekus DEHP-saturošu preparātu eksportam ir īpaši svarīgs tiem pieteikumiem, uz kuriem attiecas atbrīvojumi; |
| --- | --- |

G.

tā kā ar Regulu (ES) 2018/2005 tika ierobežota DEHP un citu ftalātu izmantošana lielākajā daļā izstrādājumu, vienlaikus paredzot atkāpes atsevišķiem lietojumiem; tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projekts līdztekus DEHP-saturošu preparātu eksportam ir īpaši svarīgs tiem pieteikumiem, uz kuriem attiecas atbrīvojumi;

| H. | tā kā šādi lietojumi tomēr varētu radīt nepieņemamu risku videi, jo īpaši tādēļ, ka DEHP piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā šādi lietojumi tomēr varētu radīt nepieņemamu risku videi, jo īpaši tādēļ, ka DEHP piemīt īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus;

| I. | tā kā REACH regulas galvenais mērķis ir nodrošināt augstu cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni, ņemot vērā tās 16. apsvērumu, kā to interpretējusi Eiropas Savienības Tiesa (13); |
| --- | --- |

I.

tā kā REACH regulas galvenais mērķis ir nodrošināt augstu cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni, ņemot vērā tās 16. apsvērumu, kā to interpretējusi Eiropas Savienības Tiesa (13);

| J. | tā kā REACH regulas 55. pantā un 12. apsvērumā ir paredzēts, ka licencēšanas galvenais mērķis ir panākt vielu, kas rada ļoti lielas bažas, pakāpenisku aizvietošanu ar piemērotām alternatīvām vielām vai tehnoloģijām; |
| --- | --- |

J.

tā kā REACH regulas 55. pantā un 12. apsvērumā ir paredzēts, ka licencēšanas galvenais mērķis ir panākt vielu, kas rada ļoti lielas bažas, pakāpenisku aizvietošanu ar piemērotām alternatīvām vielām vai tehnoloģijām;

| K. | tā kā REACH regulas 62. panta 4. punkta d) apakšpunktā pieprasīts, lai pieteikuma iesniedzējs iesniedz ķīmiskās drošības pārskatu saskaņā ar I pielikumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā REACH regulas 62. panta 4. punkta d) apakšpunktā pieprasīts, lai pieteikuma iesniedzējs iesniedz ķīmiskās drošības pārskatu saskaņā ar I pielikumu;

| L. | tā kā šajā gadījumā RAC atzinumā konstatēti būtiski trūkumi pieteikuma iesniedzēja sniegtajā informācijā (14); |
| --- | --- |

L.

tā kā šajā gadījumā RAC atzinumā konstatēti būtiski trūkumi pieteikuma iesniedzēja sniegtajā informācijā (14);

| M. | tā kā RAC un Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs nespēja pierādīt, ka atbilstīgi 60. panta 2. punkta noteikumiem risks tiek pienācīgi kontrolēts; tā kā RAC arī secināja, ka pretēji 60. panta 10. punktam risks nav samazināts līdz tik zemam līmenim, cik vien tehniski un praktiski iespējams; |
| --- | --- |

M.

tā kā RAC un Komisija secināja, ka pieteikuma iesniedzējs nespēja pierādīt, ka atbilstīgi 60. panta 2. punkta noteikumiem risks tiek pienācīgi kontrolēts; tā kā RAC arī secināja, ka pretēji 60. panta 10. punktam risks nav samazināts līdz tik zemam līmenim, cik vien tehniski un praktiski iespējams;

| N. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir atzīts, ka “informācija, kas iesniegta par arodekspozīciju, ir ierobežota” (15), bet tā vietā, lai noraidītu atļauju saskaņā ar 60. panta 7. punktu, pieteikuma iesniedzējam tiek pieprasīts sniegt trūkstošos datus pārskata ziņojumā 18 mēnešus pēc minētā lēmuma pieņemšanas (16); |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir atzīts, ka “informācija, kas iesniegta par arodekspozīciju, ir ierobežota” (15), bet tā vietā, lai noraidītu atļauju saskaņā ar 60. panta 7. punktu, pieteikuma iesniedzējam tiek pieprasīts sniegt trūkstošos datus pārskata ziņojumā 18 mēnešus pēc minētā lēmuma pieņemšanas (16);

| O. | tā kā 61. pantā paredzētais pārskata ziņojums nav paredzēts, lai uzņēmumiem sniegtu vairāk laika sākotnēji iesniedzamās informācijas trūkumu novēršanai, bet gan lai nodrošinātu, ka informācija, kas sākotnēji sniegta pieteikumā, tiek atjaunināta pēc noteikta laikposma, tostarp jo īpaši attiecībā uz to, vai ir pieejamas jaunas alternatīvas; |
| --- | --- |

O.

tā kā 61. pantā paredzētais pārskata ziņojums nav paredzēts, lai uzņēmumiem sniegtu vairāk laika sākotnēji iesniedzamās informācijas trūkumu novēršanai, bet gan lai nodrošinātu, ka informācija, kas sākotnēji sniegta pieteikumā, tiek atjaunināta pēc noteikta laikposma, tostarp jo īpaši attiecībā uz to, vai ir pieejamas jaunas alternatīvas;

| P. | tā kā Vispārējā tiesa skaidri noteica, ka atļaujas nosacījumus 60. panta 8. un 9. punkta nozīmē nevar juridiski izmantot, lai novērstu iespējamos trūkumus vai nepilnības informācijā, ko sniedzi atļaujas pieteikuma iesniedzējs (17); |
| --- | --- |

P.

tā kā Vispārējā tiesa skaidri noteica, ka atļaujas nosacījumus 60. panta 8. un 9. punkta nozīmē nevar juridiski izmantot, lai novērstu iespējamos trūkumus vai nepilnības informācijā, ko sniedzi atļaujas pieteikuma iesniedzējs (17);

| Q. | tā kā 60. panta 4. punkts paredz pienākumu pierādīt, ka sociālekonomiskie ieguvumi, lietojot vielu, pārsniedz risku cilvēku veselībai vai videi un ka nav pieejamas piemērotas alternatīvas vielas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 60. panta 4. punkts paredz pienākumu pierādīt, ka sociālekonomiskie ieguvumi, lietojot vielu, pārsniedz risku cilvēku veselībai vai videi un ka nav pieejamas piemērotas alternatīvas vielas;

| R. | tā kā SEAC atzinumā ir izcelti būtiski trūkumi pieteikuma iesniedzēja sociālajā un ekonomiskajā analīzē, kas atspoguļoti arī Komisijas īstenošanas lēmuma projektā (18); |
| --- | --- |

R.

tā kā SEAC atzinumā ir izcelti būtiski trūkumi pieteikuma iesniedzēja sociālajā un ekonomiskajā analīzē, kas atspoguļoti arī Komisijas īstenošanas lēmuma projektā (18);

| S. | tā kā, ņemot vērā 55. pantu un 60. panta 4. punktu, pieteikuma iesniedzējam ir jāpierāda, ka nav piemērotu alternatīvu lietojumiem, saistībā ar kuriem tas ir iesniedzis pieteikumu; |
| --- | --- |

S.

tā kā, ņemot vērā 55. pantu un 60. panta 4. punktu, pieteikuma iesniedzējam ir jāpierāda, ka nav piemērotu alternatīvu lietojumiem, saistībā ar kuriem tas ir iesniedzis pieteikumu;

| T. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir atzīts, ka 2. lietojuma veids nav bijis pietiekami konkrēts (19); tā kā SEAC konstatēja nopietnus trūkumus pieteikumā attiecībā uz alternatīvu pieejamību (20), (21); |
| --- | --- |

T.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir atzīts, ka 2. lietojuma veids nav bijis pietiekami konkrēts (19); tā kā SEAC konstatēja nopietnus trūkumus pieteikumā attiecībā uz alternatīvu pieejamību (20), (21);

| U. | tā kā tas nav likumīgs pamatojums, lai pieteikuma iesniedzējs varētu paļauties uz savu kā attiecīgās vielas ražotāja statusu nolūkā nesniegt pietiekamu informāciju par alternatīvu piemērotību lietojumiem, uz kuriem attiecas pieteikums; |
| --- | --- |

U.

tā kā tas nav likumīgs pamatojums, lai pieteikuma iesniedzējs varētu paļauties uz savu kā attiecīgās vielas ražotāja statusu nolūkā nesniegt pietiekamu informāciju par alternatīvu piemērotību lietojumiem, uz kuriem attiecas pieteikums;

| V. | tā kā iesniegto datu trūkuma dēļ viens SEAC loceklis oficiāli nepiekrita SEAC secinājumam par piemērotu alternatīvu trūkumu (22); |
| --- | --- |

V.

tā kā iesniegto datu trūkuma dēļ viens SEAC loceklis oficiāli nepiekrita SEAC secinājumam par piemērotu alternatīvu trūkumu (22);

| W. | tā kā 60. panta 5. punktu nevar interpretēt tā, ka alternatīvu piemērotība no pieteikuma iesniedzēja viedokļa ir unikāls un noteicošais faktors; tā kā 60. panta 5. punktā nav noteikts izsmeļošs tādas informācijas saraksts, kas jāņem vērā alternatīvu analīzē; tā kā 60. panta 4. punkta c) apakšpunktā ir arī noteikts, ka jāņem vērā informācija, ko sniegušas trešās personas; tā kā sabiedriskajā apspriešanā sniegtā informācija jau tobrīd atklāja, ka konkrētajiem lietojumiem ir pieejamas alternatīvas (23); |
| --- | --- |

W.

tā kā 60. panta 5. punktu nevar interpretēt tā, ka alternatīvu piemērotība no pieteikuma iesniedzēja viedokļa ir unikāls un noteicošais faktors; tā kā 60. panta 5. punktā nav noteikts izsmeļošs tādas informācijas saraksts, kas jāņem vērā alternatīvu analīzē; tā kā 60. panta 4. punkta c) apakšpunktā ir arī noteikts, ka jāņem vērā informācija, ko sniegušas trešās personas; tā kā sabiedriskajā apspriešanā sniegtā informācija jau tobrīd atklāja, ka konkrētajiem lietojumiem ir pieejamas alternatīvas (23);

| X. | tā kā Vispārējā tiesa atgādināja Komisijai, ka, lai juridiski piešķirtu atļauju saskaņā ar 60. panta 4. punktu, tai ir jāpārbauda pietiekami daudz pamatotas un pārbaudāms informācijas, lai secinātu vai nu to, ka kādam no pieteikumā minētajiem lietojumiem nav pieejamas piemērotas alternatīvas, vai ka atļaujas pieņemšanas dienā vēl atlikušās neskaidrības par pieejamo alternatīvu trūkumu ir nebūtiskas (24); |
| --- | --- |

X.

tā kā Vispārējā tiesa atgādināja Komisijai, ka, lai juridiski piešķirtu atļauju saskaņā ar 60. panta 4. punktu, tai ir jāpārbauda pietiekami daudz pamatotas un pārbaudāms informācijas, lai secinātu vai nu to, ka kādam no pieteikumā minētajiem lietojumiem nav pieejamas piemērotas alternatīvas, vai ka atļaujas pieņemšanas dienā vēl atlikušās neskaidrības par pieejamo alternatīvu trūkumu ir nebūtiskas (24);

| Y. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir teikts, ka iemesls pieņemšanas atlikšanai ir “jaunā pieejamā informācija, kas gūta ierobežošanas procesā” (25), tā kā tādēļ ir pārsteidzoši, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projektā nav ņemta vērā to alternatīvu pieejamība, kas ir skaidri dokumentētas ierobežošanas dokumentos (26); tā kā ierobežojuma priekšlikumā minētās alternatīvas ir būtiskas arī lietojumu veidiem, kas ietverti Komisijas īstenošanas lēmuma projektā (27); |
| --- | --- |

Y.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir teikts, ka iemesls pieņemšanas atlikšanai ir “jaunā pieejamā informācija, kas gūta ierobežošanas procesā” (25), tā kā tādēļ ir pārsteidzoši, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projektā nav ņemta vērā to alternatīvu pieejamība, kas ir skaidri dokumentētas ierobežošanas dokumentos (26); tā kā ierobežojuma priekšlikumā minētās alternatīvas ir būtiskas arī lietojumu veidiem, kas ietverti Komisijas īstenošanas lēmuma projektā (27);

| Z. | tā kā pats pieteikuma iesniedzējs ir paziņojis, ka tagad vairs neizmanto ortoftalātus, tostarp DEHP (28); |
| --- | --- |

Z.

tā kā pats pieteikuma iesniedzējs ir paziņojis, ka tagad vairs neizmanto ortoftalātus, tostarp DEHP (28);

| AA. | tā kā, visbeidzot, Komisija neņēma vērā to, ka DEHP ir oficiāli atzīts par vielu, kura izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, kas skar cilvēku veselību un vidi; tā kā Komisijai būtu vajadzējis ņemt vērā šo informāciju saistībā ar 60. panta 4. punktā paredzēto sociālo un ekonomisko priekšrocību novērtējumu, jo pretējā gadījumā priekšrocības, ko dod atteikums licencēt vielu, netiek pietiekami novērtētas; |
| --- | --- |

AA.

tā kā, visbeidzot, Komisija neņēma vērā to, ka DEHP ir oficiāli atzīts par vielu, kura izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, kas skar cilvēku veselību un vidi; tā kā Komisijai būtu vajadzējis ņemt vērā šo informāciju saistībā ar 60. panta 4. punktā paredzēto sociālo un ekonomisko priekšrocību novērtējumu, jo pretējā gadījumā priekšrocības, ko dod atteikums licencēt vielu, netiek pietiekami novērtētas;

| AB. | tā kā Komisijas ierosinātā atļauja tādējādi pārkāpj REACH regulas 60. panta 4. un 7. punktu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Komisijas ierosinātā atļauja tādējādi pārkāpj REACH regulas 60. panta 4. un 7. punktu;

| AC. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projekts būtu izdevīgs tūļām un negatīvi ietekmētu uzņēmumus, kas ir ieguldījuši līdzekļus alternatīvu meklēšanā (29); |
| --- | --- |

AC.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projekts būtu izdevīgs tūļām un negatīvi ietekmētu uzņēmumus, kas ir ieguldījuši līdzekļus alternatīvu meklēšanā (29);

| AD. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir teikts, ka “Komisija ir ņēmusi vērā” Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūciju; tā kā daudzi strukturālie trūkumi REACH regulas Licencēšanas sadaļas īstenošanā, kurus Parlaments uzsvēra šajā rezolūcijā, arī liek apšaubīt šo Komisijas īstenošanas lēmuma projektu (30); |
| --- | --- |

AD.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā ir teikts, ka “Komisija ir ņēmusi vērā” Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūciju; tā kā daudzi strukturālie trūkumi REACH regulas Licencēšanas sadaļas īstenošanā, kurus Parlaments uzsvēra šajā rezolūcijā, arī liek apšaubīt šo Komisijas īstenošanas lēmuma projektu (30);

| AE. | tā kā Eiropas Parlaments 2018. gada 13. septembra rezolūcijā par aprites ekonomikas paketes īstenošanu izvēlas pievērsties ķīmisko vielu, atkritumu un produktu politikas saskarnēm (31), atgādinot, ka “virzība uz aprites ekonomiku prasa stingri piemērot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un, ja iespējams, pakāpeniski jāizbeidz bažas raisošo vielu izmantošana, jo īpaši, ja pastāv vai tiks izstrādātas drošākas alternatīvas”; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Eiropas Parlaments 2018. gada 13. septembra rezolūcijā par aprites ekonomikas paketes īstenošanu izvēlas pievērsties ķīmisko vielu, atkritumu un produktu politikas saskarnēm (31), atgādinot, ka “virzība uz aprites ekonomiku prasa stingri piemērot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un, ja iespējams, pakāpeniski jāizbeidz bažas raisošo vielu izmantošana, jo īpaši, ja pastāv vai tiks izstrādātas drošākas alternatīvas”;

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1907/2006 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu un iesniegt komitejai jaunu projektu, kurā tiek noraidīts šis atļaujas pieteikums; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju nekavējoties izbeigt DEHP izmantošanu visiem vēl atlikušajiem lietojuma veidiem, jo vairāk tādēļ, ka ir plaši pieejamas plastificētajam PVH un DEHP drošākas alternatīvas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  RAC un SEAC atzinumi par 1. lietojuma veidu – https://echa.europa.eu/documents/10162/99c8c723-b76e-4ca4-a747-6e1b59a8d7f7; un 2. lietojuma veidu – https://echa.europa.eu/documents/10162/29db4e36-94dd-41bd-b9ea-9d0f08fbbac7.

(3)  OV L 322, 18.12.2018., 14. lpp.

(4)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(5)  OV C 366, 27.10.2017., 96. lpp.

(6)  Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedums, Zviedrija/Komisija, T-837/16, ECLI:EU:T:2019:144; pieejams: http://curia.europa.eu/juris/documents.jsf?oqp=&for=&mat=or&lgrec=en&jge=&td=%3BALL&jur=C%2CT%2CF&num=T-837%252F16&page=1&dates=&pcs=Oor&lg=&pro=&nat=or&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&language=lv&avg=&cid=5126033.

(7)  https://echa.europa.eu/documents/10162/c94ac248-378f-4058-9907-205b497c286e.

(8)  Komisijas 2011. gada 17. februāra Regula (ES) Nr. 143/2011, ar ko groza XIV pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 44, 18.2.2011., 2. lpp.).

(9)  https://echa.europa.eu/documents/10162/6f89a308-c467-4836-ae1e-9c6163a9ae10.

(10)  https://echa.europa.eu/documents/10162/30b654ce-1de3-487a-8696-e05617c3173b.

(11)  https://echa.europa.eu/documents/10162/88c20879-606b-03a6-11e4-9edb90e7e615.

(12)  “Mērījumu nenoteiktības novērtējums liecina, ka apdraudējumu un līdz ar to risku, ko rada šie četri ftalāti, varētu novērtēt par zemu. Atvasinātie bezietekmes līmeņi (DNEL) attiecībā uz DEHP un BBP var būt zemāki nekā pašlaik iegūti. Vairāki eksperimentāli un epidemioloģiski pētījumi liecina par iespējamu ietekmi uz imūnsistēmu, metabolisko sistēmu un neiroloģisko attīstību. Daži no šiem pētījumiem liecina, ka reproduktīvā toksicitāte var nebūt jutīgākais beigupunkts un izvēlētie DNEL var nebūt pietiekami aizsargājoši pret šīm citām ietekmēm. Turklāt dalībvalstu komiteja (MSC) ir apstiprinājusi, ka šie četri ftalāti ir vielas, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, kas saistīti ar cilvēku veselību, un Komisija apsver iespēju atzīt tās par vielām, kas rada līdzvērtīgas bažas saskaņā ar REACH 57. panta f) punktu. Tas rada papildu nenoteiktību attiecībā uz šo vielu radīto risku.” Skat. https://www.echa.europa.eu/documents/10162/713fd91d-2919-0575-836a-f66937202d66, 9. lpp.

(13)  Lieta C-558/07, S.P.C.M. SA un citi/Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs, C-558/07, 45. punkts. ECLI:EU:C:2009:430.

(14)  “RAC uzskata, ka CSR sniegtie dati par iedarbību nav reprezentatīvi attiecībā uz plašo piemērošanas jomu. Tāpēc RAC nav iespējams veikt pamatotu iedarbības novērtējumu. Turpmāk minētie novērtējumi pamatojas tikai uz nepilnīgu datu bāzi un tāpēc tiem ir ļoti maza nozīme attiecībā uz šādu riska novērtējumu” – Skatīt RAC atzinumu par 2. lietojuma veidu, 10. lpp.

(15)  Lēmuma projekts 17. punkts.

(16)  Lēmuma projekts 17. punkts.

(17)  Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedums, Zviedrija/Komisija, Lieta T-837/16, 82.-83. punkts, ECLI:EU:T:2019:144.

(18)  “pieejamās informācijas ierobežojumu dēļ nebija iespējams veikt kvantitatīvu ietekmes uz cilvēku veselību novērtējumu” — lēmuma projekts, 5. punkts.

(19)  Lēmuma projekts 18. punkts.

(20)  “Pieteikuma iesniedzēja secinājums par alternatīvu (..) piemērotību un pieejamību nav pietiekami pamatots” — SEAC atzinums par 2. lietojuma veidu, 18. lpp.

(21)  “Alternatīvu novērtējumā nav aplūkotas dažādās situācijas, uz kurām attiecas šis pieteikums, un tāpēc nav pierādīts, ka alternatīvas nav tehniski iespējamas” — SEAC atzinums par 2. lietojuma veidu, 19. lpp.

(22)  Skatīt, Mazākuma viedoklis: https://echa.europa.eu/documents/10162/7211effb-0e5a-430b-a1f1-15114cb9fcc9

(23)  https://echa.europa.eu/comments-public-consultation-0003-02, Skatīt, jo īpaši, 56. rindu.

(24)  Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedums, Zviedrija/Komisija, Lieta T-837/16, 86. punkts, ECLI:EU:T:2019:144.

(25)  Lēmuma projekts 3. punkts.

(26)  “Tehniski izpildāmas alternatīvas ar mazāku risku pašlaik ir pieejamas par līdzīgām cenām visiem lietojumiem, uz ko attiecas šā priekšlikuma darbības joma” – https://www.echa.europa.eu/documents/10162/713fd91d-2919-0575-836a-f66937202d66.

(27)  https://www.echa.europa.eu/documents/10162/713fd91d-2919-0575-836a-f66937202d66, 69. lpp. – Skatīt ‘pieteikumi’ tabulā, kurā ietverti arī lietošanas veidi ārpus telpām.

(28)  http://grupaazoty.com/en/wydarzenia/plastyfikatory-nieftalanowe.html.

(29)  Skatīt, piemēram: https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Non-phthalate-plasticizer-for-extreme-applications-302; https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Safe-plasticizer-for-demanding-outdoor-applications-298.

(30)  Jo īpaši skatīt minētās rezolūcijas N, O, P un R apsvērumu.

(31)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0353.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/85 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/85

---

P8_TA(2019)0317

Hroma trioksīda izmantošana konkrētām vajadzībām

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot hroma trioksīdu (Lanxess Deutschland GmbH un citi) (D060095/03 – 2019/2654(RSP))

(2021/C 108/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot hroma trioksīdu (Lanxess Deutschland GmbH un citi) (D060095/03, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju konkrētām vajadzībām izmantot hroma trioksīdu (Lanxess Deutschland GmbH un citi) (D060095/03,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (REACH regula) (1), un jo īpaši ņemot vērā tās 64. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (REACH regula) (1), un jo īpaši ņemot vērā tās 64. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Risku novērtēšanas komitejas (RAC) un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejas (SEAC) (2) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 64. panta 5. punkta otro daļu sniegtos atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Risku novērtēšanas komitejas (RAC) un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejas (SEAC) (2) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 64. panta 5. punkta otro daļu sniegtos atzinumus,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedumu lietā T-837/16 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedumu lietā T-837/16 (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2010. gadā hroma trioksīds tika iekļauts to vielu provizoriskajā sarakstā, kuras saskaņā ar REACH regulu raisa ļoti lielas (5), jo tā ir klasificēta kā kancerogēna un mutagēna viela (1.B kategorija); |
| --- | --- |

A.

tā kā 2010. gadā hroma trioksīds tika iekļauts to vielu provizoriskajā sarakstā, kuras saskaņā ar REACH regulu raisa ļoti lielas (5), jo tā ir klasificēta kā kancerogēna un mutagēna viela (1.B kategorija);

| B. | tā kā 2013. gadā hroma trioksīds tika iekļauts REACH regulas XIV pielikumā (6) dēļ tā, ka uz šo vielu attiecas iepriekš minētā klasifikācija, to pašlaik Savienībā izmantoto ļoti lielos daudzumos un ļoti daudzās vietās un tā rada augstu apdraudējumu darbiniekiem (7), un par rieta datumu tika noteikts 2017. gada 21. septembris; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2013. gadā hroma trioksīds tika iekļauts REACH regulas XIV pielikumā (6) dēļ tā, ka uz šo vielu attiecas iepriekš minētā klasifikācija, to pašlaik Savienībā izmantoto ļoti lielos daudzumos un ļoti daudzās vietās un tā rada augstu apdraudējumu darbiniekiem (7), un par rieta datumu tika noteikts 2017. gada 21. septembris;

| C. | tā kā uzņēmumiem, kas vēlas turpināt hroma trioksīda izmantošanu, līdz 2016. gada 21. martam bija jāiesniedz pieteikums atļaujas saņemšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā uzņēmumiem, kas vēlas turpināt hroma trioksīda izmantošanu, līdz 2016. gada 21. martam bija jāiesniedz pieteikums atļaujas saņemšanai;

| D. | tā kā Lanxess un seši citi uzņēmumi (turpmāk — “pieteikuma iesniedzēji”) nolūkā iesniegt kopīgu pieteikumu izveidoja konsorciju ar vairāk nekā 150 uzņēmumiem, taču precīzs uzņēmumu skaits nav zināms (8); |
| --- | --- |

D.

tā kā Lanxess un seši citi uzņēmumi (turpmāk — “pieteikuma iesniedzēji”) nolūkā iesniegt kopīgu pieteikumu izveidoja konsorciju ar vairāk nekā 150 uzņēmumiem, taču precīzs uzņēmumu skaits nav zināms (8);

| E. | tā kā, kopīgi iesniedzot pieteikumu pirms 2016. gada 21. marta termiņa, pieteikumu iesniedzēji un tiem pakārtotie lietotāji drīkstēja turpināt hroma trioksīda izmantošanu līdz brīdim, kad tiek pieņemts lēmums par atļaujas saņemšanu, piemērojot REACH regulas 58. pantu attiecībā uz izmantošanas vajadzībām, par kurām iesniegts pieteikums; |
| --- | --- |

E.

tā kā, kopīgi iesniedzot pieteikumu pirms 2016. gada 21. marta termiņa, pieteikumu iesniedzēji un tiem pakārtotie lietotāji drīkstēja turpināt hroma trioksīda izmantošanu līdz brīdim, kad tiek pieņemts lēmums par atļaujas saņemšanu, piemērojot REACH regulas 58. pantu attiecībā uz izmantošanas vajadzībām, par kurām iesniegts pieteikums;

| F. | tā kā Komisija 2016. gada septembrī saņēma RAC un SEAC atzinumus; tā kā Komisijas vilcināšanās ar lēmuma izstrādi de facto novedusi pie tā, ka pusotru gadu pēc rieta datuma hroma trioksīdu vēl aizvien drīkst izmantot; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija 2016. gada septembrī saņēma RAC un SEAC atzinumus; tā kā Komisijas vilcināšanās ar lēmuma izstrādi de facto novedusi pie tā, ka pusotru gadu pēc rieta datuma hroma trioksīdu vēl aizvien drīkst izmantot;

| G. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas interpretāciju (9)
  REACH regulas primārais mērķis, ņemot vērā tās 16. apsvērumu, ir nodrošināt augstu cilvēku veselības un vides aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas interpretāciju (9)
  REACH regulas primārais mērķis, ņemot vērā tās 16. apsvērumu, ir nodrošināt augstu cilvēku veselības un vides aizsardzības līmeni;

| H. | tā kā saskaņā ar REACH regulas 55. pantu un ņemot vērā tās 12. apsvērumu, galvenais atļaujas mērķis ir vielu, kuras rada ļoti lielas bažas, aizstāšana ar drošākām alternatīvām vielām vai tehnoloģijām; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar REACH regulas 55. pantu un ņemot vērā tās 12. apsvērumu, galvenais atļaujas mērķis ir vielu, kuras rada ļoti lielas bažas, aizstāšana ar drošākām alternatīvām vielām vai tehnoloģijām;

| I. | tā kā RAC apstiprināja, ka atvasināto beziedarbības līmeni hroma trioksīda kancerogēnajai iedarbībai nav iespējams noteikt un ka tāpēc hroma trioksīds REACH regulas 60. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē ir uzskatāms par vielu, kurai nevar noteikt robežlielumu; tā kā tas nozīmē, ka šai vielai nevar noteikt teorētisku nekaitīgas iedarbības robežvērtību, ko izmantotu kā kritēriju, pēc kura vērtēt, vai pienācīgi tiek kontrolēts ar vielas izmantošanu saistītais risks; |
| --- | --- |

I.

tā kā RAC apstiprināja, ka atvasināto beziedarbības līmeni hroma trioksīda kancerogēnajai iedarbībai nav iespējams noteikt un ka tāpēc hroma trioksīds REACH regulas 60. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē ir uzskatāms par vielu, kurai nevar noteikt robežlielumu; tā kā tas nozīmē, ka šai vielai nevar noteikt teorētisku nekaitīgas iedarbības robežvērtību, ko izmantotu kā kritēriju, pēc kura vērtēt, vai pienācīgi tiek kontrolēts ar vielas izmantošanu saistītais risks;

| J. | tā kā RAC aplēsusi, ka, piešķirot šādu atļauju, katru gadu būtu 50 vēža saslimšanas gadījumi ar letālu iznākumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā RAC aplēsusi, ka, piešķirot šādu atļauju, katru gadu būtu 50 vēža saslimšanas gadījumi ar letālu iznākumu;

| K. | tā kā REACH regulas 60. panta 4. punktā noteikts, ka atļauju izmantot vielas, kuru riski netiek pienācīgi kontrolēti, var piešķirt tikai tad, ja pierāda, ka vielas lietošanas veida sociālās un ekonomiskās priekšrocības ir lielākas par tās radīto risku cilvēku veselībai vai apkārtējai videi, un ka nav piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas; |
| --- | --- |

K.

tā kā REACH regulas 60. panta 4. punktā noteikts, ka atļauju izmantot vielas, kuru riski netiek pienācīgi kontrolēti, var piešķirt tikai tad, ja pierāda, ka vielas lietošanas veida sociālās un ekonomiskās priekšrocības ir lielākas par tās radīto risku cilvēku veselībai vai apkārtējai videi, un ka nav piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas;

| L. | tā kā pieteikums attiecas uz 20 000 tonnu hroma trioksīda izmantošanu gadā; |
| --- | --- |

L.

tā kā pieteikums attiecas uz 20 000 tonnu hroma trioksīda izmantošanu gadā;

| M. | tā kā pieteikums attiecas uz ļoti daudziem pakārtotajiem lietotājiem (vairāk nekā 4 000 uzņēmumu), kas darbojas dažādās rūpniecības nozarēs, sākot no kosmētikas līdz kosmiskajai aviācijai, no pārtikas iepakojuma līdz automobiļu rūpniecībai un no higiēnas līdz pat celtniecībai, un šīs vielas iedarbībai pakļauts nepieredzēti liels skaits darba ņēmēju (vairāk nekā 100 000 darbinieku); |
| --- | --- |

M.

tā kā pieteikums attiecas uz ļoti daudziem pakārtotajiem lietotājiem (vairāk nekā 4 000 uzņēmumu), kas darbojas dažādās rūpniecības nozarēs, sākot no kosmētikas līdz kosmiskajai aviācijai, no pārtikas iepakojuma līdz automobiļu rūpniecībai un no higiēnas līdz pat celtniecībai, un šīs vielas iedarbībai pakļauts nepieredzēti liels skaits darba ņēmēju (vairāk nekā 100 000 darbinieku);

| N. | tā kā pieteikums oficiāli attiecas uz sešiem izmantošanas veidiem; tā kā šie izmantošanas veidu apraksti tomēr ir tik vispārīgi, ka to darbības joma ir ļoti plaša vai pat ārkārtīgi plaša (10); tā kā tas attiecas gan uz sociālekonomisko novērtējumu, gan piemērotu alternatīvu novērtējumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pieteikums oficiāli attiecas uz sešiem izmantošanas veidiem; tā kā šie izmantošanas veidu apraksti tomēr ir tik vispārīgi, ka to darbības joma ir ļoti plaša vai pat ārkārtīgi plaša (10); tā kā tas attiecas gan uz sociālekonomisko novērtējumu, gan piemērotu alternatīvu novērtējumu;

| O. | tā kā REACH regulas 62. panta 4. punkta d) apakšpunktā prasīts, lai pieteikuma iesniedzējs iesniegtu ķīmiskās drošības pārskatu saskaņā ar I pielikumu; tā kā tam jāietver iedarbības novērtējums (11); |
| --- | --- |

O.

tā kā REACH regulas 62. panta 4. punkta d) apakšpunktā prasīts, lai pieteikuma iesniedzējs iesniegtu ķīmiskās drošības pārskatu saskaņā ar I pielikumu; tā kā tam jāietver iedarbības novērtējums (11);

| P. | tā kā RAC norādījusi uz lielu neatbilstību starp iesniegtā pieteikuma darbības jomu un tajā sniegto informāciju (12); |
| --- | --- |

P.

tā kā RAC norādījusi uz lielu neatbilstību starp iesniegtā pieteikuma darbības jomu un tajā sniegto informāciju (12);

| Q. | tā kā RAC konstatēja būtiskas nepilnības informācijā, ko pieteikuma iesniedzēji snieguši par scenārijiem, kas saistīti ar iedarbību uz darba ņēmējiem (13); |
| --- | --- |

Q.

tā kā RAC konstatēja būtiskas nepilnības informācijā, ko pieteikuma iesniedzēji snieguši par scenārijiem, kas saistīti ar iedarbību uz darba ņēmējiem (13);

| R. | tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā tika atzīta pieteikuma iesniedzēju nespēja sniegt nepieciešamo informāciju par scenārijiem, kas saistīti ar iedarbību uz darba ņēmējiem (14); |
| --- | --- |

R.

tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projektā tika atzīta pieteikuma iesniedzēju nespēja sniegt nepieciešamo informāciju par scenārijiem, kas saistīti ar iedarbību uz darba ņēmējiem (14);

| S. | tā kā tā vietā, lai pieteikumu uzskatītu par neatbilstīgu saskaņā ar REACH regulas 60. panta 7. punktu, Komisijas projektā īstenošanas lēmumam vienkārši prasīts, lai pieteikuma iesniedzēji iesniegtu trūkstošos datus pārskata ziņojumā, t. i. vairākus gadus pēc attiecīgā lēmuma projekta pieņemšanas (15); |
| --- | --- |

S.

tā kā tā vietā, lai pieteikumu uzskatītu par neatbilstīgu saskaņā ar REACH regulas 60. panta 7. punktu, Komisijas projektā īstenošanas lēmumam vienkārši prasīts, lai pieteikuma iesniedzēji iesniegtu trūkstošos datus pārskata ziņojumā, t. i. vairākus gadus pēc attiecīgā lēmuma projekta pieņemšanas (15);

| T. | tā kā saskaņā ar REACH regulas 61. pantu pārskata ziņojums nav paredzēts tam, lai uzņēmumiem dotu papildu laiku trūkstošās informācijas sniegšanai, kurai jau vajadzētu būt iesniegtai (jo šāda informācija ir svarīga lēmumu pieņemšanai), bet ir domāts tam, lai nodrošinātu, ka pieteikumā sākotnēji sniegtā informācija joprojām ir atjaunināta; |
| --- | --- |

T.

tā kā saskaņā ar REACH regulas 61. pantu pārskata ziņojums nav paredzēts tam, lai uzņēmumiem dotu papildu laiku trūkstošās informācijas sniegšanai, kurai jau vajadzētu būt iesniegtai (jo šāda informācija ir svarīga lēmumu pieņemšanai), bet ir domāts tam, lai nodrošinātu, ka pieteikumā sākotnēji sniegtā informācija joprojām ir atjaunināta;

| U. | tā kā Vispārējā tiesa skaidri noteica, ka ar atļauju saistītos nosacījumus REACH regulas 60. panta 8. un 9. punkta nozīmē nevar izmantot, lai novērstu iespējamos trūkumus vai nepilnības atļaujas pieteikuma informācijā (16); |
| --- | --- |

U.

tā kā Vispārējā tiesa skaidri noteica, ka ar atļauju saistītos nosacījumus REACH regulas 60. panta 8. un 9. punkta nozīmē nevar izmantot, lai novērstu iespējamos trūkumus vai nepilnības atļaujas pieteikuma informācijā (16);

| V. | tā kā SEAC atzinumā papildus uzsvērtas būtiskas neskaidrības pieteikuma iesniedzēju sniegtajā alternatīvu analīzē, kas atspoguļotas arī projektā Komisijas īstenošanas lēmumam (17); |
| --- | --- |

V.

tā kā SEAC atzinumā papildus uzsvērtas būtiskas neskaidrības pieteikuma iesniedzēju sniegtajā alternatīvu analīzē, kas atspoguļotas arī projektā Komisijas īstenošanas lēmumam (17);

| W. | tā kā, ņemot vērā REACH regulas 55. pantu un 60. panta 4. punktu, pieteikuma iesniedzējam ir jāpierāda, ka nav piemērotu alternatīvu izmantošanas veidiem, par kuriem iesniegts pieteikums; |
| --- | --- |

W.

tā kā, ņemot vērā REACH regulas 55. pantu un 60. panta 4. punktu, pieteikuma iesniedzējam ir jāpierāda, ka nav piemērotu alternatīvu izmantošanas veidiem, par kuriem iesniegts pieteikums;

| X. | tā kā ir pieejamas piemērotas alternatīvas daudziem izmantošanas veidiem, par kuriem iesniegts pieteikums (18); |
| --- | --- |

X.

tā kā ir pieejamas piemērotas alternatīvas daudziem izmantošanas veidiem, par kuriem iesniegts pieteikums (18);

| Y. | tā kā Vispārējā tiesa atgādināja Komisijai, ka saskaņā ar REACH regulas 60. panta 4. punktu Komisija ir tiesīga piešķirt atļauju tad, ja tā ir pārbaudījusi pietiekami daudz pamatotas un pārbaudāmas informācijas, lai spētu secināt, vai kādam no pieteikumā minētajiem izmantošanas veidiem nav pieejamas piemērotas alternatīvas, vai arī atļaujas pieņemšanas dienā atlikušās neskaidrības par pieejamo alternatīvu trūkumu ir nebūtiskas (19); |
| --- | --- |

Y.

tā kā Vispārējā tiesa atgādināja Komisijai, ka saskaņā ar REACH regulas 60. panta 4. punktu Komisija ir tiesīga piešķirt atļauju tad, ja tā ir pārbaudījusi pietiekami daudz pamatotas un pārbaudāmas informācijas, lai spētu secināt, vai kādam no pieteikumā minētajiem izmantošanas veidiem nav pieejamas piemērotas alternatīvas, vai arī atļaujas pieņemšanas dienā atlikušās neskaidrības par pieejamo alternatīvu trūkumu ir nebūtiskas (19);

| Z. | tā kā šajā gadījumā neskaidrības par alternatīvu analīzi bija tālu no nebūtiskām (20); |
| --- | --- |

Z.

tā kā šajā gadījumā neskaidrības par alternatīvu analīzi bija tālu no nebūtiskām (20);

| AA. | tā kā par leģitīmu pamatojumu alternatīvo iespēju nepilnīgas analīzes pieņemšanai nevar uzskatīt to, ka izmantošanas veidi, par kuriem pieteikumu iesniedzēji nolēmuši iesniegt pieteikumu, ir ļoti plaši; |
| --- | --- |

AA.

tā kā par leģitīmu pamatojumu alternatīvo iespēju nepilnīgas analīzes pieņemšanai nevar uzskatīt to, ka izmantošanas veidi, par kuriem pieteikumu iesniedzēji nolēmuši iesniegt pieteikumu, ir ļoti plaši;

| AB. | tā kā REACH regulas 62. pantā nav paredzēts atbrīvojums no informācijas sniegšanas uzņēmumiem, kas pieteikumu iesniedz kopīgi kā konsorcijs; |
| --- | --- |

AB.

tā kā REACH regulas 62. pantā nav paredzēts atbrīvojums no informācijas sniegšanas uzņēmumiem, kas pieteikumu iesniedz kopīgi kā konsorcijs;

| AC. | tā kā līdz ar to Komisijas ierosinātā atļaujas piešķiršana ir pretrunā REACH regulas 60. panta 7. un 4. punktam; |
| --- | --- |

AC.

tā kā līdz ar to Komisijas ierosinātā atļaujas piešķiršana ir pretrunā REACH regulas 60. panta 7. un 4. punktam;

| AD. | tā kā vairāki pakārtotie lietotāji, uz kuriem attiecas projekts Komisijas īstenošanas lēmumam, katrs atsevišķi jau ir pieteicies atļaujas saņemšanai; tā kā par dažiem no šiem pieteikumiem RAC un SEAC jau ir sniegušas atzinumu; tā kā dažas atļaujas pakārtotajiem lietotājiem jau ir piešķirtas; |
| --- | --- |

AD.

tā kā vairāki pakārtotie lietotāji, uz kuriem attiecas projekts Komisijas īstenošanas lēmumam, katrs atsevišķi jau ir pieteicies atļaujas saņemšanai; tā kā par dažiem no šiem pieteikumiem RAC un SEAC jau ir sniegušas atzinumu; tā kā dažas atļaujas pakārtotajiem lietotājiem jau ir piešķirtas;

| AE. | tā kā tomēr var būt konkrēti pieteikumi, kas attiecas uz ļoti plašiem izmantošanas veidiem, kuri ietverti pieteikuma iesniedzēju kopīgajā pieteikumā un par kuriem pakārtotie lietotāji nav iesnieguši atsevišķu pieteikumu atļaujas saņemšanai, taču attiecībā uz tiem varētu būt izpildīt REACH regulas 60. panta 4. punkta nosacījumi; |
| --- | --- |

AE.

tā kā tomēr var būt konkrēti pieteikumi, kas attiecas uz ļoti plašiem izmantošanas veidiem, kuri ietverti pieteikuma iesniedzēju kopīgajā pieteikumā un par kuriem pakārtotie lietotāji nav iesnieguši atsevišķu pieteikumu atļaujas saņemšanai, taču attiecībā uz tiem varētu būt izpildīt REACH regulas 60. panta 4. punkta nosacījumi;

| AF. | tā kā šādi pieteikumi var attiekties uz svarīgām jomām; |
| --- | --- |

AF.

tā kā šādi pieteikumi var attiekties uz svarīgām jomām;

| AG. | tā kā līdz ar to izņēmuma kārtā būtu lietderīgi sniegt iespēju pakārtotiem lietotājiem, kuri vēl nav iesnieguši konkrētu pieteikumu, iesniegt atsevišķu pieteikumu īsā termiņā, |
| --- | --- |

AG.

tā kā līdz ar to izņēmuma kārtā būtu lietderīgi sniegt iespēju pakārtotiem lietotājiem, kuri vēl nav iesnieguši konkrētu pieteikumu, iesniegt atsevišķu pieteikumu īsā termiņā,

| 1. | aicina Komisiju atsaukt projektu īstenošanas lēmumam un iesniegt jaunu projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt, vai attiecībā uz konkrētiem, labi argumentētiem izmantošanas veidiem, kas ietverti pieteikuma iesniedzēju iesniegtajā pieteikumā, atļaujas ir piešķiramas, jo pilnībā ievērota REACH regula; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju izņēmuma kārtā tiem pakārtotiem lietotājiem, kuru izmantošanas veidi ietverti pieteikumu iesniedzēju pieteikumā, bet kuri vēl nav iesnieguši atsevišķu pieteikumu
  tās
  atļaujas saņemšanai, attiecībā uz kuru trūkst konkrēti dati, nodrošināt iespēju trūkstošos datus iesniegt īsā termiņā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina RAC un SEAC šos attiecīgi papildinātos pieteikumus ātri izvērtēt, tostarp pienācīgi pārbaudīt, vai šajos pieteikumos ir iekļauta visa REACH regulas 62. pantā prasītā informācija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju ātri pieņemt lēmumus par šiem pieteikumiem, pilnībā ievērojot REACH regulu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina RAC un SEAC turpmāk nepieņemt pieteikumus, kuros nav iekļauta informācija, kas jāsniedz saskaņā ar REACH regulas 62. pantu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  1. izmantojums: https://echa.europa.eu/documents/10162/a43a86ab-fcea-4e2b-87d1-78a26cde8f80

2. izmantojums: https://echa.europa.eu/documents/10162/dc9ea416-266e-4f49-88cb-35576f574f4a

3. izmantojums:https://echa.europa.eu/documents/10162/fab6fe18-3d69-483b-8618-f781d18d472e

4. izmantojums: https://echa.europa.eu/documents/10162/0f5571f8-d3aa-4031-9454-843cd7f765a8

5. izmantojums: https://echa.europa.eu/documents/10162/6ee57573-de19-43b5-9153-dad5d9de3c1e

6. izmantojums: https://echa.europa.eu/documents/10162/ab92f048-a4df-4d06-a538-1329f666727a

(3)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(4)  Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedums, Zviedrija/Komisija, T-837/16, ECLI:EU:T:2019:144: http://curia.europa.eu/juris/documents.jsf?oqp=&for=&mat=or&lgrec=en&jge=&td=%3BALL&jur=C%2CT%2CF&num=T-837%252F16&page=1&dates=&pcs=Oor&lg=&pro=&nat=or&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&language=lv&avg=&cid=5676452

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/6b11ec66-9d90-400a-a61a-90de9a0fd8b1

(6)  Komisijas 2013. gada 17. aprīļa Regula (ES) Nr. 348/2013, ar ko groza XIV pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 108, 18.4.2013., 1. lpp.).

(7)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13640/3rd_a_xiv_recommendation_20dec2011_en.pdf

(8)  http://www.jonesdayreach.com/SubstancesDocuments/CTAC%20Press%20Release%20Conclusion%20plus%20Annex%20+%20Cons%20Agt+amendm.PDF

(9)  Tiesas 2009. gada 7. jūlija spriedums, S.P.C.M. SA un citi/Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs, C-558/07, ECLI:EU:C:2009:430, 45. punkts.

(10)  sk. RAC/ SEAC atzinumu par 2. izmantojumu (25. lpp.) vai 5. izmantojumu (61. lpp.).

(11)  REACH, I pielikuma 5.1. iedaļa.

(12)  RAC norāda uz neatbilstībām katrā izmantojumā, par kuru iesniegts pieteikums, proti, atšķiras a) to potenciālo vietu kopējais skaits, kuras pēc pieteikuma iesniedzēja domām var aptvert šā pieteikuma darbības jomu (līdz 1 590 vietām, kā norādīts SEA) [2. izmantojums], b) CTAC locekļu skaits (150 +) un c) izmērītie dati par iedarbību (no 6 līdz 23 vietām attiecībā uz 1.–5. izmantojumu).

(13)  Lielāko nenoteiktību rada tas, ka nav skaidras saiknes starp OC [darbības nosacījumiem], RMM [riska pārvaldības pasākumiem] un iedarbības vērtībām attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem un vietām, kas pieteikumā būtu pienācīgi pamatoti. RAC uzskata, ka tā ir pieteikuma būtiska nepilnība (RAC atzinums par 2. izmantojumu, 12. lpp.).

(14)  RAC secināja, ka pastāv ievērojamas neskaidrības par iedarbību uz darba ņēmējiem, jo ir ierobežota izmērītās iedarbības datu pieejamība. Turklāt tā secināja, ka kontekstuālās informācijas trūkuma dēļ ir grūti noteikt saikni starp pieteikumā aprakstītajiem darbības nosacījumiem, riska pārvaldības pasākumiem un plānotajiem iedarbības līmeņiem attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem un vietām, un līdz ar to RAC nav iespēju turpināt novērtēšanu. Šīs neskaidrības attiecas uz iedarbības datu uzticamību un reprezentativitāti un to, kā tie saistīti ar ieviestajiem konkrētajiem riska pārvaldības pasākumiem, lēmuma projekta 7. punkts.

(15)  Lēmuma projekta 25. un 8. pants.

(16)  Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedums, Zviedrija/ Komisija, ECLI:EU:T:2019:144, 82. un 83. punkts.

(17)  Tā kā plānotā izmantošanas darbības joma ir ļoti plaša, SEAC nevarēja izslēgt, ka pastāv iespējama nenoteiktība attiecībā uz konkrētu ierīču alternatīvu tehnisko realizējamību, uz kurām attiecas atļaujas pieteikumā uzskaitīto izmantošanas veidu apraksts (lēmuma projekta 14. punkts).

(18)  Alternatīvas saistībā ar pieteikumu 2.–5. izmantojumam.

| — | PVD CROMATIPIC plazmas pārklājums, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Eco-friendly-chrome-plating-based-on-nanotechnologies-94 |
| --- | --- |

—

PVD CROMATIPIC plazmas pārklājums, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Eco-friendly-chrome-plating-based-on-nanotechnologies-94

| — | EHLA process, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Effective-Protection-against-Wear-Corrosion-with-the-EHLA-Process--185 |
| --- | --- |

—

EHLA process, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Effective-Protection-against-Wear-Corrosion-with-the-EHLA-Process--185

| — | Triple Hard, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/TripleHard-REACH-compliant-hard-chrome-is-the-best-in-the-market-96 |
| --- | --- |

—

Triple Hard, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/TripleHard-REACH-compliant-hard-chrome-is-the-best-in-the-market-96

| — | Hexigone Inhibitors, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Chrome-and-Zinc-free-Corrosion-Inhibitor-for-Coatings-Highly-Effective-Drop-In-Replacement-of-Hexavalent-Chromate--95 |
| --- | --- |

—

Hexigone Inhibitors, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Chrome-and-Zinc-free-Corrosion-Inhibitor-for-Coatings-Highly-Effective-Drop-In-Replacement-of-Hexavalent-Chromate--95

| — | SUPERCHROME PVD COATING, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/SUPERCHROME-PVD-COATING-a-green-alternative-to-hexavalent-chrome-plating-10 |
| --- | --- |

—

SUPERCHROME PVD COATING, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/SUPERCHROME-PVD-COATING-a-green-alternative-to-hexavalent-chrome-plating-10

| — | Oerlikon Balzers ePD, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Oerlikon-Balzers-ePD-Reach-compliant-Chrome-look-for-plastic-parts-on-a-new-level-69 |
| --- | --- |

—

Oerlikon Balzers ePD, sk. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/Oerlikon-Balzers-ePD-Reach-compliant-Chrome-look-for-plastic-parts-on-a-new-level-69

(19)  Vispārējās tiesas 2019. gada 7. marta spriedums, Zviedrija/ Komisija, ECLI:EU:T:2019:144, 86. punkts.

(20)  Saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja teikto, izmantošanas veidi, kuriem jau ir pieejamas alternatīvas, atļaujas pieteikumā nav ietverti jebkurā gadījumā. Tomēr pieteikuma iesniedzējs nav norādījis šādus izmantošanas veidus vai ar tiem saistītās tehniskās prasības. SEAC uzskata, ka pieteikuma iesniedzēja pieeja šīs problēmas atrisināšanai nav pilnībā piemērota, un uzsver, ka pieteikuma iesniedzējam konkrēti jāpierāda, ka gadījumos, kad tas bijis iespējams, alternatīvas patiešām izmantotas. To varētu atrisināt, veicot precīzāku un konkrētajam izmantojumam atbilstīgu alternatīvu novērtējumu. SEAC atzinums par 2. izmantojumu, 25. lpp.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/90 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/90

---

P8_TA(2019)0318

Situācija pēc Arābu pavasara: Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona turpmākā attīstība

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par situāciju pēc Arābu pavasara: Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona turpmākā attīstība (2018/2160(INI))

(2021/C 108/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ar ko 2016. gada 28. jūnijā iepazīstināja Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) (1) un 2017. un 2018. gada īstenošanas ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ar ko 2016. gada 28. jūnijā iepazīstināja Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) (1) un 2017. un 2018. gada īstenošanas ziņojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 232/2014 (2), ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (EKI), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 232/2014 (2), ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (EKI),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 235/2014 (3), ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām visā pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 235/2014 (3), ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām visā pasaulē,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. jūnija regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (COM(2018)0460), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. jūnija regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (COM(2018)0460),

| — | ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2015. gada 18. novembra kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana” (JOIN (2015)0050) un Komisijas un PV/AP 2017. gada 18. maija kopīgo ziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanas īstenošanu (JOIN (2017)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2015. gada 18. novembra kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana” (JOIN (2015)0050) un Komisijas un PV/AP 2017. gada 18. maija kopīgo ziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanas īstenošanu (JOIN (2017)0018),

| — | ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200) un 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200) un 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303),

| — | ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2017. gada 14. marta kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES stratēģijas attiecībā uz Sīriju elementi” (JOIN(2017)0011) un Padomes 2017. gada 3. aprīļa secinājumus par Sīriju, kas kopā veido jaunu ES stratēģiju attiecībā uz Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2017. gada 14. marta kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES stratēģijas attiecībā uz Sīriju elementi” (JOIN(2017)0011) un Padomes 2017. gada 3. aprīļa secinājumus par Sīriju, kas kopā veido jaunu ES stratēģiju attiecībā uz Sīriju,

| — | ņemot vērā partnerības prioritātes, kas noslēgtas starp Eiropas Savienību un dažādām Tuvo Austrumu valstīm, tostarp Ēģipti, Libānu un Jordāniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerības prioritātes, kas noslēgtas starp Eiropas Savienību un dažādām Tuvo Austrumu valstīm, tostarp Ēģipti, Libānu un Jordāniju,

| — | ņemot vērā NATO 2018. gada augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO 2018. gada augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju,

| — | ņemot vērā NATO dialogu Vidusjūras reģionā un patlaban reģionā īstenotos centienus krīzes pārvarēšanai un sadarbībai drošības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO dialogu Vidusjūras reģionā un patlaban reģionā īstenotos centienus krīzes pārvarēšanai un sadarbībai drošības jomā,

| — | ņemot vērā ES Vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei (VPMM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei (VPMM),

| — | ņemot vērā ES tematisko pamatnostādņu kopumu cilvēktiesību jomā, tostarp par cilvēktiesību dialogu ar trešām valstīm un cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES tematisko pamatnostādņu kopumu cilvēktiesību jomā, tostarp par cilvēktiesību dialogu ar trešām valstīm un cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai,

| — | ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2017. gada 25. janvāra kopīgo paziņojumu “Migrācija Vidusjūras centrālās daļas maršrutā. Migrācijas plūsmu pārvaldība, dzīvību glābšana” (JOIN(2017)0004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2017. gada 25. janvāra kopīgo paziņojumu “Migrācija Vidusjūras centrālās daļas maršrutā. Migrācijas plūsmu pārvaldība, dzīvību glābšana” (JOIN(2017)0004),

| — | ņemot vērā globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam un tā vidusposma pārskatu, kas tika publicēts 2017. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam un tā vidusposma pārskatu, kas tika publicēts 2017. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2015. gada 21. septembra kopīgo dienestu darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2015. gada 21. septembra kopīgo dienestu darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182),

| — | ņemot vērā Savienības Vidusjūrai parlamentārās asamblejas (PA UfM) Sieviešu tiesību komitejas ieteikumu “Sieviešu līdzdalība vadošos amatos un lēmumu pieņemšanā — uzdevumi un perspektīvas”, ko pieņēma asamblejas 13. plenārsesijā, kas notika Romā 2017. gada maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Vidusjūrai parlamentārās asamblejas (PA UfM) Sieviešu tiesību komitejas ieteikumu “Sieviešu līdzdalība vadošos amatos un lēmumu pieņemšanā — uzdevumi un perspektīvas”, ko pieņēma asamblejas 13. plenārsesijā, kas notika Romā 2017. gada maijā,

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā 1995. gada septembra Pekinas deklarāciju un rīcības platformu un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (Kairas konference) 1994. gada septembra rīcības programmu, kā arī šo dokumentu pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada septembra Pekinas deklarāciju un rīcības platformu un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (Kairas konference) 1994. gada septembra rīcības programmu, kā arī šo dokumentu pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (4),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par drošības problēmām Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā un izredzēm uz politisko stabilitāti (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par drošības problēmām Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā un izredzēm uz politisko stabilitāti (5),

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. septembra rezolūciju par ES attiecībām ar Tunisiju pašreizējā reģionālajā kontekstā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. septembra rezolūciju par ES attiecībām ar Tunisiju pašreizējā reģionālajā kontekstā (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 18. aprīļa rezolūciju “ES ārējās finansēšanas instrumentu īstenošana: vidusposma novērtēšana 2017. gadā un turpmākā struktūra pēc 2020. gada” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 18. aprīļa rezolūciju “ES ārējās finansēšanas instrumentu īstenošana: vidusposma novērtēšana 2017. gadā un turpmākā struktūra pēc 2020. gada” (7),

| — | ņemot vērā 2018. gada 30. maija ieteikumu Padomei, Komisijai un PV/AP par Lībiju (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 30. maija ieteikumu Padomei, Komisijai un PV/AP par Lībiju (8),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. novembra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. novembra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (9),

| — | ņemot vērā ES un Tunisijas Asociācijas padomes 2017. gada 11. maija un 2018. gada 15. maija lēmumus, ES un Alžīrijas Asociācijas padomes 2018. gada 14. maija lēmumu, ES un Ēģiptes Asociācijas padomes 2017. gada 25. jūlija lēmumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Tunisijas Asociācijas padomes 2017. gada 11. maija un 2018. gada 15. maija lēmumus, ES un Alžīrijas Asociācijas padomes 2018. gada 14. maija lēmumu, ES un Ēģiptes Asociācijas padomes 2017. gada 25. jūlija lēmumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2017. gada 6. februāra un 2018. gada 15. oktobra secinājumus par Lībiju un 2017. gada 3. aprīļa un 2018. gada 16. aprīļa secinājumus par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2017. gada 6. februāra un 2018. gada 15. oktobra secinājumus par Lībiju un 2017. gada 3. aprīļa un 2018. gada 16. aprīļa secinājumus par Sīriju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0077/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0077/2019),

| A. | tā kā sacelšanās arābu valstīs, kas 2011. gadā skāra Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstis, izpaudās kā masveida sacelšanās pret autoritāriem režīmiem un aizvien sliktākiem sociālekonomiskiem apstākļiem; tā kā vairums protestētāju bija gados jaunas sievietes un vīrieši, kuri cerēja uz demokrātiju, brīvību un tiesiskumu, kā arī uz labāku un iekļaujošāku nākotni, savas cieņas atzīšanu, labāku sociālo iekļaušanu un ekonomiskajām izredzēm; tā kā dažu režīmu gāšana un dažos gadījumos demokrātisku reformu ieviešana deva lielas cerības un gaidas; |
| --- | --- |

A.

tā kā sacelšanās arābu valstīs, kas 2011. gadā skāra Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstis, izpaudās kā masveida sacelšanās pret autoritāriem režīmiem un aizvien sliktākiem sociālekonomiskiem apstākļiem; tā kā vairums protestētāju bija gados jaunas sievietes un vīrieši, kuri cerēja uz demokrātiju, brīvību un tiesiskumu, kā arī uz labāku un iekļaujošāku nākotni, savas cieņas atzīšanu, labāku sociālo iekļaušanu un ekonomiskajām izredzēm; tā kā dažu režīmu gāšana un dažos gadījumos demokrātisku reformu ieviešana deva lielas cerības un gaidas;

| B. | tā kā Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona iedzīvotāju vairākums ir jaunāks par 35 gadiem; tā kā jauniešu bezdarbs šajā reģionā joprojām ir viens no augstākajiem pasaulē; tā kā tas izraisa sociālo atstumtību, politisko tiesību ierobežošanu, kā arī intelektuālā darbaspēka emigrāciju uz citām valstīm; tā kā visi šie faktori izraisīja 2011. gada protestus un tie atkal rada protestus dažās valstīs; tā kā jaunieši no neaizsargātām grupām bez palīdzības un izredzēm var kļūt par radikālu grupējumu mērķauditoriju; |
| --- | --- |

B.

tā kā Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona iedzīvotāju vairākums ir jaunāks par 35 gadiem; tā kā jauniešu bezdarbs šajā reģionā joprojām ir viens no augstākajiem pasaulē; tā kā tas izraisa sociālo atstumtību, politisko tiesību ierobežošanu, kā arī intelektuālā darbaspēka emigrāciju uz citām valstīm; tā kā visi šie faktori izraisīja 2011. gada protestus un tie atkal rada protestus dažās valstīs; tā kā jaunieši no neaizsargātām grupām bez palīdzības un izredzēm var kļūt par radikālu grupējumu mērķauditoriju;

| C. | tā kā jo īpaši naftas importētājvalstīs pasaules finanšu krīze, naftas cenu samazināšanās, demogrāfiskās tendences, konflikti un terorisms vēl vairāk pasliktināja stāvokli pēc 2011. gada notikumiem; tā kā ekonomikas modelis, kas raksturo šādas valstis, vairs nav dzīvotspējīgs, kā rezultātā rodas uzticēšanās krīze, kas steidzami jārisina attiecīgajām valdībām, lai izveidotu jaunu sociālo līgumu ar saviem pilsoņiem; tā kā aizvien pieaugošā sociālā ietekme, ko rada valsts subsīdiju, valsts sektora darbvietu un sabiedrisko pakalpojumu samazināšanās, nabadzības izplatība un vides problēmas, jo īpaši attālos reģionos un marginalizēto iedzīvotāju grupu vidū, ir bijis pastāvīgu nemieru un spontānu protestu avots reģionā, kuri, visticamāk, turpinās pieaugt turpmākajos gados; |
| --- | --- |

C.

tā kā jo īpaši naftas importētājvalstīs pasaules finanšu krīze, naftas cenu samazināšanās, demogrāfiskās tendences, konflikti un terorisms vēl vairāk pasliktināja stāvokli pēc 2011. gada notikumiem; tā kā ekonomikas modelis, kas raksturo šādas valstis, vairs nav dzīvotspējīgs, kā rezultātā rodas uzticēšanās krīze, kas steidzami jārisina attiecīgajām valdībām, lai izveidotu jaunu sociālo līgumu ar saviem pilsoņiem; tā kā aizvien pieaugošā sociālā ietekme, ko rada valsts subsīdiju, valsts sektora darbvietu un sabiedrisko pakalpojumu samazināšanās, nabadzības izplatība un vides problēmas, jo īpaši attālos reģionos un marginalizēto iedzīvotāju grupu vidū, ir bijis pastāvīgu nemieru un spontānu protestu avots reģionā, kuri, visticamāk, turpinās pieaugt turpmākajos gados;

| D. | tā kā astoņus gadus pēc Arābu pavasara un politiskajiem notikumiem, kuru dēļ Magribas un Mašrikas reģionu valstīs ir vērojama atšķirīga pakāpeniskā attīstība politikas un stabilitātes ziņā, ir svarīgi novērtēt veidus, kā reaģēt uz likumīgām demokrātiskām vēlmēm un centieniem pēc ilgtspējīgas stabilitātes šajā reģionā, kā arī uz steidzamo nepieciešamību pēc darbvietām, tiesiskuma, dzīves apstākļu uzlabojumiem un ilgtspējīgas drošības; tā kā ir svarīgi ņemt vērā ES pūliņus un politisko nostāju, reaģējot uz Arābu pavasari, kā arī novērtēt tās politikas izstrādes spējas; tā kā ir svarīgi atkārtoti novērtēt un pielāgot ES politisko satvaru attiecībā uz dienvidu kaimiņreģiona valstīm un šā satvara turpmākos mērķus un līdzekļus to sasniegšanai, vienlaikus ņemot vērā minētā reģiona valstu atšķirīgos stāvokļus; |
| --- | --- |

D.

tā kā astoņus gadus pēc Arābu pavasara un politiskajiem notikumiem, kuru dēļ Magribas un Mašrikas reģionu valstīs ir vērojama atšķirīga pakāpeniskā attīstība politikas un stabilitātes ziņā, ir svarīgi novērtēt veidus, kā reaģēt uz likumīgām demokrātiskām vēlmēm un centieniem pēc ilgtspējīgas stabilitātes šajā reģionā, kā arī uz steidzamo nepieciešamību pēc darbvietām, tiesiskuma, dzīves apstākļu uzlabojumiem un ilgtspējīgas drošības; tā kā ir svarīgi ņemt vērā ES pūliņus un politisko nostāju, reaģējot uz Arābu pavasari, kā arī novērtēt tās politikas izstrādes spējas; tā kā ir svarīgi atkārtoti novērtēt un pielāgot ES politisko satvaru attiecībā uz dienvidu kaimiņreģiona valstīm un šā satvara turpmākos mērķus un līdzekļus to sasniegšanai, vienlaikus ņemot vērā minētā reģiona valstu atšķirīgos stāvokļus;

| E. | tā kā nepietiekama koordinācija starp dalībvalstīm un ES mazina spēju īstenot pozitīvu ietekmi Magribas un Mašrikas reģionā; tā kā atsevišķu dalībvalstu rīcībai šajā reģionā ir jānotiek koordinēti un sinerģijā ar ES mērķiem; tā kā ES ir jāīsteno Līguma par Eiropas Savienību 8. un 21. pantā noteiktie mērķi; tā kā ES ir jāpalielina tās politiskā un diplomātiskā ietekme; tā kā ES ir svarīgi, lai Magribas un Mašrikas reģionu valstīs valdītu ilgstoša politiskā un ekonomiskā stabilitāte un noturība, tāpēc ir jāīsteno ilgtermiņa, integrēta un tālejoša pieeja attiecībā uz politikas satvaru un tā mērķiem, atbilstīgi partnervalstu iedzīvotāju vajadzībām un ES stratēģiskām interesēm; |
| --- | --- |

E.

tā kā nepietiekama koordinācija starp dalībvalstīm un ES mazina spēju īstenot pozitīvu ietekmi Magribas un Mašrikas reģionā; tā kā atsevišķu dalībvalstu rīcībai šajā reģionā ir jānotiek koordinēti un sinerģijā ar ES mērķiem; tā kā ES ir jāīsteno Līguma par Eiropas Savienību 8. un 21. pantā noteiktie mērķi; tā kā ES ir jāpalielina tās politiskā un diplomātiskā ietekme; tā kā ES ir svarīgi, lai Magribas un Mašrikas reģionu valstīs valdītu ilgstoša politiskā un ekonomiskā stabilitāte un noturība, tāpēc ir jāīsteno ilgtermiņa, integrēta un tālejoša pieeja attiecībā uz politikas satvaru un tā mērķiem, atbilstīgi partnervalstu iedzīvotāju vajadzībām un ES stratēģiskām interesēm;

| F. | tā kā ES politikai attiecībā uz Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstīm ir divi galvenie mērķi: veicināt politiskās un ekonomiskās reformas katrā atsevišķā valstī, pienācīgi ievērojot tās īpašās iezīmes, un veicināt reģionālo sadarbību starp šīm valstīm un arī sadarbību ar ES; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES politikai attiecībā uz Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstīm ir divi galvenie mērķi: veicināt politiskās un ekonomiskās reformas katrā atsevišķā valstī, pienācīgi ievērojot tās īpašās iezīmes, un veicināt reģionālo sadarbību starp šīm valstīm un arī sadarbību ar ES;

| G. | tā kā ES vajadzētu uzņemties vadošo lomu, lai veicinātu konfliktu novēršanu, mediāciju un atrisināšanu, cilvēktiesību aizsardzību un nostiprināšanu, tiesiskumu un pilsoniskās sabiedrības iespējas, kā arī demokrātisku, sociālu un taisnīgu ekonomisko pārvaldību Magribas un Mašrikas reģionā; tā kā atvērta pilsoniskā sabiedrība un cilvēktiesību aizstāvju darbs kā sociālo pārmaiņu procesa dalībniekiem ir būtiski svarīgs, lai nodrošinātu reģiona ilgtermiņa noturību un labklājību; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES vajadzētu uzņemties vadošo lomu, lai veicinātu konfliktu novēršanu, mediāciju un atrisināšanu, cilvēktiesību aizsardzību un nostiprināšanu, tiesiskumu un pilsoniskās sabiedrības iespējas, kā arī demokrātisku, sociālu un taisnīgu ekonomisko pārvaldību Magribas un Mašrikas reģionā; tā kā atvērta pilsoniskā sabiedrība un cilvēktiesību aizstāvju darbs kā sociālo pārmaiņu procesa dalībniekiem ir būtiski svarīgs, lai nodrošinātu reģiona ilgtermiņa noturību un labklājību;

| H. | tā kā jebkāda aizturēšana, kas tiek veikta saistībā ar starptautisko tiesību garantēto tiesību vai brīvību, piemēram, vārda un pulcēšanās brīvības, izmantošanu, ir patvaļīga aizturēšana, kas ir aizliegta saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; tā kā cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti, juristi, politiskās opozīcijas aktīvisti un pilsoniskā sabiedrība kopumā daudzās Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona daļās ir saskārušies ar pieaugošu sistemātisku vajāšanu, draudiem, uzbrukumiem, represijām, tiesu iestāžu veiktu vajāšanu, patvaļīgu aizturēšanu, spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos; tā kā ES un dalībvalstīm ir ievērojami jāpastiprina centieni, lai pienācīgi reaģētu uz šo situāciju; |
| --- | --- |

H.

tā kā jebkāda aizturēšana, kas tiek veikta saistībā ar starptautisko tiesību garantēto tiesību vai brīvību, piemēram, vārda un pulcēšanās brīvības, izmantošanu, ir patvaļīga aizturēšana, kas ir aizliegta saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; tā kā cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti, juristi, politiskās opozīcijas aktīvisti un pilsoniskā sabiedrība kopumā daudzās Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona daļās ir saskārušies ar pieaugošu sistemātisku vajāšanu, draudiem, uzbrukumiem, represijām, tiesu iestāžu veiktu vajāšanu, patvaļīgu aizturēšanu, spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos; tā kā ES un dalībvalstīm ir ievērojami jāpastiprina centieni, lai pienācīgi reaģētu uz šo situāciju;

| I. | tā kā šajā reģionā notiek daudzi bruņoti konflikti un tūkstošiem cilvēku ir nogalināti un pazuduši, kā arī miljoniem cilvēku ir pārvietoti; tā kā ISIS/Daesh un citi džihādistu grupējumi ir veikuši nežēlīgus noziegumus, tostarp izpildījuši brutālus nāvessodus un īstenojuši neizsakāmu seksuālo vardarbību, nolaupīšanu, spīdzināšanu, piespiedu pievēršanu ticībai un sieviešu un meiteņu paverdzināšanu; tā kā bērni ir tikuši savervēti un izmantoti teroristu uzbrukumos; tā kā pastāv nopietnas bažas par ISIS/Daesh patlaban kontrolētajās teritorijās dzīvojošo iedzīvotāju labklājību un viņu iespējamu izmantošanu kā “dzīvo vairogu” atbrīvošanas kampaņā; tā kā šie noziegumi var būt atzīstami par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

I.

tā kā šajā reģionā notiek daudzi bruņoti konflikti un tūkstošiem cilvēku ir nogalināti un pazuduši, kā arī miljoniem cilvēku ir pārvietoti; tā kā ISIS/Daesh un citi džihādistu grupējumi ir veikuši nežēlīgus noziegumus, tostarp izpildījuši brutālus nāvessodus un īstenojuši neizsakāmu seksuālo vardarbību, nolaupīšanu, spīdzināšanu, piespiedu pievēršanu ticībai un sieviešu un meiteņu paverdzināšanu; tā kā bērni ir tikuši savervēti un izmantoti teroristu uzbrukumos; tā kā pastāv nopietnas bažas par ISIS/Daesh patlaban kontrolētajās teritorijās dzīvojošo iedzīvotāju labklājību un viņu iespējamu izmantošanu kā “dzīvo vairogu” atbrīvošanas kampaņā; tā kā šie noziegumi var būt atzīstami par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci;

| J. | tā kā, reaģējot uz norisēm reģionā, ES 2015. gadā pārskatīja savu kaimiņattiecību politiku; tā kā pārskatīšana paredz dalībvalstu ciešāku iesaistīšanos Eiropas kaimiņattiecību politikā (EKP); |
| --- | --- |

J.

tā kā, reaģējot uz norisēm reģionā, ES 2015. gadā pārskatīja savu kaimiņattiecību politiku; tā kā pārskatīšana paredz dalībvalstu ciešāku iesaistīšanos Eiropas kaimiņattiecību politikā (EKP);

| K. | tā kā valsts un sabiedrības noturība ir viena no galvenajām ES globālās stratēģijas prioritātēm; tā kā tā atzīst, ka noturīgas valsts pamatā ir noturīga sabiedrība ar demokrātiju, uzticēšanos iestādēm un ilgtspējīgu attīstību, bet represīvas valstis ilgtermiņā ir nestabilas; |
| --- | --- |

K.

tā kā valsts un sabiedrības noturība ir viena no galvenajām ES globālās stratēģijas prioritātēm; tā kā tā atzīst, ka noturīgas valsts pamatā ir noturīga sabiedrība ar demokrātiju, uzticēšanos iestādēm un ilgtspējīgu attīstību, bet represīvas valstis ilgtermiņā ir nestabilas;

| L. | tā kā to valstu gadījumā, ar kurām ES ir parakstījusi asociācijas nolīgumus, šo nolīgumu juridiski saistošajiem pienākumiem, tostarp cilvēktiesību jomā, vajadzētu būt par pamatu attiecībām, un jo īpaši tas attiecas uz partnerības prioritātēm, par kurām vienojušās ES un dažas kaimiņvalstis; |
| --- | --- |

L.

tā kā to valstu gadījumā, ar kurām ES ir parakstījusi asociācijas nolīgumus, šo nolīgumu juridiski saistošajiem pienākumiem, tostarp cilvēktiesību jomā, vajadzētu būt par pamatu attiecībām, un jo īpaši tas attiecas uz partnerības prioritātēm, par kurām vienojušās ES un dažas kaimiņvalstis;

| M. | tā kā saskaņā ar UNICEF sniegto informāciju galvenie draudi bērniem, kuri dzīvo Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas konflikta zonās, ir bērnu darbs; tā kā 2,1 miljonam bērnu Sīrijā un 700 000 sīriešu bēgļu bērniem nav pieejama izglītība; tā kā pastāvīgā vardarbība un pārvietošana ārpus valsts robežām, dabas katastrofas, pieaugošā ekonomiskā un dzimumu nevienlīdzība un augsts jauniešu bezdarba un nabadzības līmenis vairākās Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas valstīs ir novedis pie tā, ka 28 miljoniem bērnu ir nepieciešama humānā palīdzība, |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar UNICEF sniegto informāciju galvenie draudi bērniem, kuri dzīvo Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas konflikta zonās, ir bērnu darbs; tā kā 2,1 miljonam bērnu Sīrijā un 700 000 sīriešu bēgļu bērniem nav pieejama izglītība; tā kā pastāvīgā vardarbība un pārvietošana ārpus valsts robežām, dabas katastrofas, pieaugošā ekonomiskā un dzimumu nevienlīdzība un augsts jauniešu bezdarba un nabadzības līmenis vairākās Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas valstīs ir novedis pie tā, ka 28 miljoniem bērnu ir nepieciešama humānā palīdzība,

| 1. | ar bažām norāda, ka astoņus gadus pēc pirmajām sacelšanām lielākā daļa likumīgo cerību, ko pauda miermīlīgie protestētāji, kuri pieprasīja cieņu, cilvēktiesības un progresīvas sociālās, ekonomiskās un politiskās reformas, vairumā valstu joprojām nav piepildījušās; atzīst, ka dažos gadījumos ir bijuši nedaudzi pozitīvi uzlabojumi un daži demokrātijas ieguvumi ir konsolidēti, bet norāda, ka tie joprojām ir nepietiekami; nosoda pastāvīgos un nepārtrauktos cilvēktiesību, tiesiskuma un pamatbrīvību pārkāpumus, kā arī dažās valstīs plaši izplatīto diskrimināciju pret minoritātēm; pauž bažas par ieilgušo drausmīgo sociāli ekonomisko situāciju šajā reģionā, un īpaši par augsto bezdarba līmeni (kas it sevišķi skar sievietes un jauniešus) un sociālo atstumtību, kuri rada ievērojamu vilšanos un turklāt liedz balsstiesības, jo īpaši jauniešiem, tādējādi dzenot viņus izmisumā, liekot doties nelikumīgā migrācijā vai padarot tos vieglāk pakļaujamus radikalizācijai; uzsver, ka šo valstu ekonomiskais stāvoklis spēcīgi ietekmē arī šo valstu drošības situāciju; pauž nožēlu par pastāvīgo korupciju, nepotismu un pārskatatbildības trūkumu šajā reģionā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Arābu pavasara skarto valstu iedzīvotāju ilgtermiņa labklājība ir cieši saistīta ar spēju aktīvi nodrošināt vispārējo cilvēktiesību aizsardzību un izveidot un nostiprināt tādas demokrātiskas un pārredzamas iestādes, kas nodarbojas ar iedzīvotāju pamattiesību aizsardzību; tādēļ pauž nopietnas bažas par nepārtrauktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, demokrātijas un vietējo pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības iespēju samazināšanu vai likvidēšanu, kā arī par to, ka pakāpeniski tiek iznīcināti ieguvumi, kas panākti vārda brīvības jomā — gan tiešsaistē, gan bezsaistē —, un pulcēšanās un biedrošanās brīvības jomā, kā arī par represijām pret cilvēktiesību aizstāvjiem un par plašsaziņas līdzekļu lomas ierobežošanu, tostarp ļaunprātīgi izmantojot pretterorisma tiesību aktus un novērošanas tehnoloģijas un ierobežojot tiesiskumu vairākās Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstīs; ar bažām norāda uz militāro un drošības dienestu īpašo lomu un atbildību par vairāku valstu politiskās situācijas pasliktināšanos pēc Arābu pavasara un uz šo spēku pastāvīgo un dominējošo kontroli pār valsti un tās ekonomiskajiem resursiem; tādēļ aicina ES un dalībvalstis savā sadarbībā ar Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionu pienācīgi iekļaut šo būtisko dimensiju; aicina ES un dalībvalstis sadarboties ar trešo valstu valdībām, lai izbeigtu šādu praksi un atceltu represīvus tiesību aktus, kā arī nodrošinātu Eiropas uzraudzības tehnoloģiju eksporta un tehniskās palīdzības pienācīgu pārbaudi; mudina ES par prioritāti noteikt atbalstu parlamentārajiem un pilsoniskās sabiedrības centieniem panākt lielāku pārskatatbildību un pārredzamību attiecībā uz drošības un militārajiem dienestiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu centienus Arābu pavasara skartajās valstīs veicināt demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī ekonomisko attīstību un veidot saikni starp demokrātiju un ilgtspējīgu drošību, un atzīst, ka šis uzdevums ir sarežģīts; tomēr uzskata, ka — lai gan piecpadsmit gadus politika ir bijusi vērsta uz Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona valstīm un pēc Arābu pavasara notikumiem ir īstenoti atkārtoti centieni politikas jomā un paredzēti lielāki budžeta resursi — ES mērķi un politikas nostādnes vēl joprojām nav pietiekami īstenoti, bet dažos gadījumos situācija ir pat pasliktinājusies, un ka reālam sociāli ekonomiskās iekļaušanas procesam vēl tikai jāsākas; uzsver, ka ES ārējai darbībai attiecībā uz Arābu pavasara skartajām valstīm vajadzētu ņemt vērā reālo situāciju uz vietas un attiecīgi pielāgot politikas stratēģijas un to īstenošanu; uzskata, ka nepietiekama ES vadība un iniciatīva strādāt, lai atrisinātu ieilgušos konfliktus, ir vājinājušas ES spējas panākt diplomātisku ietekmi šajā reģionā; aicina ES stingri atbalstīt ANO miera procesus attiecībā uz konfliktu atrisināšanu Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina par kaitējumu un ciešanām, ko reģionā nodara ekstrēmisms un terorisms, un uzsver, ka vardarbība nopietni apdraud reģiona stabilitāti un ka sadarbība drošības jomā šajā reģionā, kā arī sadarbība ar ES un tās dalībvalstīm, pilnībā ievērojot starptautiskās cilvēktiesības, joprojām ir ārkārtīgi svarīga, lai sekmīgi sakautu tādas teroristu organizācijas kā Daesh un tādējādi palīdzētu reģiona iedzīvotājiem visbeidzot dzīvot mierā stabilitātes un progresa atmosfērā; tādēļ atzinīgi vērtē ES iniciatīvas, kuru mērķis ir novērst terorisma draudus Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt to valsts dalībnieku spēju, kuriem ir būtiska nozīme cīņā pret terorismu un vardarbīgu ekstrēmismu, kā arī to, ka galvenā uzmanība ir jāpievērš partnerībām starp iestādēm, jauniešiem un kopienām, lai pievērstos tiem pamatfaktoriem, kas var padarīt kopienas neaizsargātas pret vardarbīgu ekstrēmismu, un konflikta pamatcēloņiem |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas par to, ka, neraugoties uz tās ievērojamo politisko ieguldījumu un budžeta investīcijām, kā arī pastāvīgo informēšanu politikas un ekonomikas jomā, ES nav spējusi panākt patiesu politisko un ekonomisko ietekmi, ka ES politikas darbību ietekme joprojām ir visai ierobežota un ka šā reģiona valstis neuzskata, ka ES spēj mainīt situāciju; norāda uz pilsoniskās sabiedrības, vietējo NVO un jauniešu kopumā neapmierinātību ar to, kā ES neizdodas realizēt savu vīziju praktiskā rīcībā uz vietas; pauž bažas par politisko situāciju Magribas un Mašrikas reģionu valstīs, jo tā kļūst aizvien sarežģītāka, kā arī norāda uz jaunu un atjaunotu politisko un ekonomisko reģionālo dalībnieku, piemēram, Krievijas un Ķīnas, parādīšanos, kas papildina Persijas līča valstu un Irānas konkurējošos vēstījumus un finansējumu, jo šīs valstis realizē mērķus, kuri varētu nonākt pilnīgā pretrunā ar ES centieniem; prasa, lai ES uzņemtos stingrākas saistības un noteiktāku vīziju, kas ļautu tai kļūt par nozīmīgāku dalībnieku; aicina ES vairāk iesaistīties plašākā dialogā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai īstenotu politiku, kas labāk atbilst visu demokrātiju atbalstošo ieinteresēto personu interesēm; uzsver, ka ES ir jāiesaistās dialogā ar visiem politiskajiem dalībniekiem Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstīs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver Savienība Vidusjūrai (UfM) nozīmi, jo tas ir vienīgais politiskais forums, kurā apvienojušās ES dalībvalstis un visas Vidusjūras reģiona valstis; uzsver, ka Savienībai Vidusjūrai, kas nesen svinēja savu desmito gadadienu, ir jāuzņemas lielāka loma, vienoti risinot mūsu kopīgās problēmas; pozitīvi vērtē to, ka 2018. gada 8. oktobrī Savienības Vidusjūrai Trešais reģionālais forums, kurā tika atzīmēta Parīzes samita Vidusjūras reģionam desmitā gadadiena, atzina, ka ir lietderīgi turpināt attīstīt sadarbību starp Savienības Vidusjūrai forumu un citiem Eiropas un Vidusjūras reģiona dalībniekiem; aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Augsto pārstāvi pamatīgi pārdomāt un atjaunot Savienības Vidusjūrai projektu; mudina šo projektu izmantot, lai veicinātu ciešāku sadarbību starp ES un Vidusjūras reģiona valstīm; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu, ka partnerības prioritātes ir noslēgtas ar valstīm bez jebkādiem nosacījumiem un par spīti būtiskajam un nepārtrauktam regresam demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka pārāk ilgu laiku politiskā nostāja pret Magribas un Mašrikas reģionu valstīm ļāva īstenot tādu pieeju, kura pārāk balstījās uz ES cerībām un mērķiem, kuros nebija pienācīgi ņemtas vērā ES partnervalstu cerības un reālā situācija un nebija pietiekama stimula un atbildības priekšrocību saņēmējām valstīm, un pārāk maz tika ņemtas vērā šo valstu iedzīvotāju cerības, kuriem vajadzēja gūt labumu no ES politikas virzieniem, kā arī par maz tika ņemta vērā konkrētā politiskā situācija dažādās valstīs; pauž nožēlu, ka sākotnējie centieni pēc Arābu pavasara (vai Arābu pavasaru) notikumiem izvirzīt stingrākus nosacījumus un dot stimulu priekšrocību saņēmējām valstīm, īstenojot principu “vairāk par vairāk”, nenodrošināja ES lielāku ietekmi attiecībā uz tās spēju veicināt reālas izmaiņas demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību, ekonomiskās un sociālās attīstības un ilgtspējīgas drošības jomā lielākajā daļā valstu; uzsver, ka diferenciācija un uzlabota savstarpēja atbildība ir Eiropas kaimiņattiecību politikas raksturīga iezīme, kas atzīst dažādus iesaistīšanās līmeņus un atspoguļo katras valsts intereses attiecībā uz tās partnerības ar Savienību būtību un fokusu; prasa konsekventāk piemērot principu “vairāk par vairāk”, divpusējās attiecībās definējot politikas virziena, programmas un projekta līmenī konkrētus mērķus un robežvērtības atbalsta palielināšanai; atgādina, ka demokratizācijas mērķi ilgtspējīgā veidā var sasniegt tikai tad, ja to pilnībā īsteno visā attiecīgo valstu teritorijā — gan pilsētu, gan jo īpaši lauku teritorijās, un uzsver, ka stabilitāte atbalsta demokrātijas attīstību un ka labi ieplānots sagatavošanās process, kurā būtu jāparedz plaša apspriešanās un visu sabiedrības grupu un līderu iekļaušana, palīdz šā mērķa sasniegšanai; turklāt uzsver, ka demokratizācija atbalsta ekonomisko attīstību un nostiprina tiesiskumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē EĀDD un Komisijas sākotnējos centienus, kas tika īstenoti sadarbībā un dialogā ar Eiropas Parlamentu, lai būtiski reformētu ES politisko satvaru valstīs, kurās notika Arābu pavasaris, cerot, ka tādējādi tiks palielināta ES demokrātiskā un politiskā ietekme Magribas un Mašrikas reģionā; norāda uz Eiropas Savienības vispārējo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju un tās pievienoto vērtību attiecībā uz iespēju rast sinerģiju pasākumos, kurus īsteno ES līmenī, balstoties uz politisko, ekonomisko un sociālo dialogu, uzsverot saikni starp ekonomisko attīstību un ilgtspējīgu drošību, kā arī nodrošinot pienācīgu atbalstu un īstenošanu, izmantojot ES ārējās darbības finanšu instrumentu; ņem vērā EKP 2015. gada pārskatu, kuru veica, lai ņemtu vērā mainīgo notikumu gaitu šajā reģionā; uzstāj, ka ir svarīgi katru gadu detalizēti ziņot par to, kā katra valsts īstenot EKP; šajā saistībā atgādina par finanšu instrumenta demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (EIDHR) sniegto svarīgo atbalstu, īstenojot ES Stratēģisko satvaru, Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā un tā cilvēktiesību pamatnostādnes un valstu stratēģijas, kas lāva ES rīkoties daudz stratēģiskā šajā teritorijā, tostarp dienvidu kaimiņreģionā, un nodrošināja lielāku pārskatatbildību, pamanāmību un efektivitāti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver nepieciešamību censties pēc iespējas efektīvāk izmantot pieejamos resursus, lai optimizētu ES ārējās darbības ietekmi, kas būtu jāpanāk ar Savienības ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību un papildināmību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda uz to, cik sarežģīti ir atbilstīgi reaģēt uz migrācijas un bēgļu plūsmām no Magribas un Mašrikas reģionu valstīm un caur šīm valstīm, uz koncentrēšanos uz migrācijas izraisītajām drošības problēmām, terorisma draudiem un pamatotām bažām par dažu šā reģiona valstu nestabilitāti, nepieciešamību lielāku uzmanību pievērst steidzami īstenojamiem klimata pārmaiņu novēršanas pasākumiem, kā arī problēmām saistībā ar to, ka dalībvalstis neīsteno vienotu pieeju; pauž bažas par to, ka šie faktori liek ES rīcībai saistībā ar šo reģionu, pārmērīgi paļauties uz īstermiņa stabilitātes ideoloģiju, tādējādi neņemot vērā citus svarīgus aspektus; uzskata — ja stabilitāte un drošība kļūst par galvenajiem mērķiem, tiek īstenota īstermiņa un tuvredzīga politikas vīzija, tāpēc ES rīcība nolūkā atkārtoti apstiprināt cilvēktiesību un pamatbrīvību nozīmi nav pietiekami intensīva; atgādina, ka valstu un sabiedrības noturības veicināšanai nevajadzētu novest pie atbalsta autoritāru režīmu turpmākai pastāvēšanai; atkārtoti norāda, ka cilvēktiesības nav mazāk svarīgas kā migrācijas pārvaldība vai terorisma apkarošanas darbības, un ir pārliecināta, ka uzticamu un saskaņotu stabilitāti un ilgtspējīgu drošības politiku var panākt, tikai īstenojot ilgtermiņa intereses un principus, piemēram, iekļaujošu un labvēlīgu ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību stiprināšanu, īstenojot uz cilvēku orientētu un konfliktu jutīgu pieeju; tomēr atgādina, ka šo valstu ilgtermiņa stabilitāti var panākt tikai līdzsvarojot drošības prasības un attīstību, bet pamatā tam liekot tiesiskumu un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina ES pievērsties tādiem migrācijas pamatcēloņiem kā konflikti, vides problēmas, galēja nabadzība un sociālā atstumtība un pārorientēt politisko sadarbību uz līdzsvarotāku un vienlīdzīgāku partnerību ar Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionu, par pamatu nosakot jaunatnes politiku un ieguldījumus vietējos mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU); |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīmē, ka dažas valstis uzņem miljoniem bēgļu, no kuriem lielākā daļa ir sievietes un bērni, kas dzīvo nabadzībā, un tas saasina vardarbību ģimenē, palielina sieviešu un jaunu meiteņu prostitūciju, bērnu piespiedu laulības un bērnu darbu kopienā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Eiropas iestādes, tās dalībvalstis, kā arī valstu attīstības aģentūras censties nodrošināt vienotu Eiropas nostāju attiecībā uz šo reģionu, galveno uzmanību pievēršot mūsu kopīgajām interesēm, lai nodrošinātu vienotu un saskaņotu Eiropas stratēģiju nolūkā pilnībā īstenot ES potenciālu demokrātisku, ekonomisku un sociālu reformu atbalstīšanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž īpašas bažas par to, ka pilsoniskā sabiedrība un cilvēktiesību aizstāvji Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā saskaras ar aizvien lielāku apdraudējumu, represijām, tiesu iestāžu veiktu vajāšanu, patvaļīgu aizturēšanu, spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos, kā arī citiem vajāšanas veidiem; uzsver, ka cilvēktiesību aizstāvju darbam ir izšķiroša nozīme šā reģiona ilgtermiņa attīstībā un stabilitātē; šajā sakarībā atkārtoti aicina pilnībā īstenot ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem; uzsver, ka ES un dalībvalstu vadītājiem un diplomātiem visos līmeņos ar trešo valstu valdībām ir jāapspriež konkrētu cilvēktiesību aizstāvju lietas gadījumos, kad šie cilvēki ir pakļauti riskam, tostarp vajadzības gadījumā izmantojot publiskus paziņojumus, demaršus un regulāru dialogu, tiekoties ar aizstāvjiem, apmeklējot aizstāvjus, kuri atrodas apcietinājumā, un novērojot cilvēktiesību aizstāvju tiesas procesus; uzsver, ka ES un dalībvalstīm, izmantojot ārkārtas dotācijas, kā arī atbalstot pilsoniskās sabiedrības aizsardzības mehānismus, piemēram, ProtectDefenders.eu, ir jāpalielina finansējums un kapacitāte attiecībā uz apdraudēto cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību; atzinīgi vērtē Eiropas Demokrātijas fonda un EIDHR saskaņotos centienus veicināt demokrātiju un pamattiesību un brīvību ievērošanu ES dienvidu kaimiņreģionos; uzstāj, ka ES un dalībvalstīm šajā reģionā ir aktīvi jācenšas sadarboties ar visneaizsargātākajiem cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, tostarp tiem, kuri dzīvo attālos un lauku reģionos, un tiem, kuri cīnās par LGBTI, pirmiedzīvotāju, vides un zemes tiesības, bēgļu un darba tiesībām, un sievietēm, kuras saskaras ar īpašu risku un apdraudējumu saistībā ar savu dzimumu, un jāatbalsta šie cilvēki; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē līdzatbildības jēdzienu, kas piedāvāts pārskatītajā EKP; tomēr pauž bažas, ka noteiktās partnervalstīs tas var dot autoritāriem režīmiem iespēju selektīvi noteikt prioritātes saskaņā ar savām valstu programmām, nevis sekmēt pasākumus virzībā uz demokratizāciju; tāpēc uzsver, ka attiecībā uz valstīm, kurās notika Arābu pavasaris, būtiska nozīme ir ilgtermiņa politikas satvaram un sinerģijai plānošanas procesā, par prioritāti izvirzot demokrātiju, iekļaujot visus demokrātiskos politiskos spēkus un par prioritāti izvirzot arī tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatvērtības; atkārtoti norāda, ka minēto aspektu stiprināšana, kā arī pievilcīga ekonomiskā klimata un atbalsta pozitīvām reformām izveide ir gan partnervalstu un to iedzīvotāju, gan ES interesēs, un aicina izvirzīt stingrākus nosacījumus gadījumos, kas šo valstu iestādes sistemātiski pārkāpj cilvēktiesības; atgādina, ka partnervalstīm, kuras vēlas īstenot reformas, veidot ciešāku politisko dialogu un kuras sasniedz vairāk, būtu jādod jauni stimuli un jāsaņem atbalsts atbilstīgi to centieniem un saistībām, un prasa šajā sakarībā īstenot uz darbības rezultātiem balstītu pieeju, pamatojoties uz iekļaujošu dialogu, skaidrām prioritātēm un mērķiem; uzstāj, ka gadījumos, kad iestādes sistemātiski pārkāpj cilvēktiesības, ES budžeta palīdzība būtu jānovirza uz vietējo pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solidarizējas ar visiem tiem Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas iedzīvotājiem, tostarp lielāko daļu jauniešu, kuri vēlas izveidot brīvas, stabilas, pārtikušas, iekļaujošas un demokrātiskas valstis, kas ievērotu savas valstiskās un starptautiskās saistības cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā; atzinīgi vērtē šajā reģionā notiekošos demokrātiskos procesus un ilgstošās partnerattiecības ar ES; aicina ES ņemt to vērā visās politikas jomās, lai uzlabotu to saskaņotību un efektīvāk palīdzētu partnervalstīm; uzsver, ka — lai visi politiskie pārkārtojumi būtu pilnīgi ilgtspējīgi, ir svarīgi un nepieciešams apzināt pagātnē veiktos pārkāpumus, un šajā sakarā norāda uz nozīmīgo darbu, ko veic Tunisijas neatkarīgā “Patiesības un cieņas” komisija, kura kalpo par piemēru visam reģionam; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu, ka dažos konkrētos gadījumos divpusējā izmeklēšana un tiesu iestāžu sadarbība lietās, kas saistās ar ES pilsoņu aizturēšanu, vardarbību pret tiem vai to nāvi, nav bijusi pietiekama, kā tas notika Itālijas pētnieces Giulio Regeni lietā; uzskata, ka ir svarīgi turpmāko sadarbību citās nozarēs saistīt ar būtiskiem uzlabojumiem šajā jomā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž pārliecību, ka gadījumos, kad priekšnoteikumi sarunām par padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem (DCFAT), kas ir atkarīgi no demokrātijas progresa, vēl nav īstenoti vai neatbilst attiecīgo valstu centieniem, ES būtu jānodrošina lielāka piekļuve ilgtspējīgai tirdzniecībai un ieguldījumiem, jo īpaši lai dotu labumu Vidusjūras dienvidu reģiona valstu iedzīvotājiem un ekonomikām, atbalstot ražošanas spējas, infrastruktūras modernizāciju un pievilcīga ekonomiskā klimata izveidei, īpašu uzmanību pievēršot iekšzemes un reģionālajiem tirgiem, veicinot pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, sociālo aizsardzību un iekļaujošu sociālekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka, tā kā ES saskaras ar grūtībām, izstrādājot uz nākotni un cilvēkiem vērstu un uz tiesībām balstītu redzējumu saistībā ar savu migrācijas un patvēruma politiku, pastāv arvien lielāks risks, ka dažas valstis reģionā varētu izmantot migrācijas ierobežošanu un savu lomu šajā procesā, lai censtos vairāk ietekmēt to politisko un stratēģisko dialogu ar ES; uzskata, ka būtu jāsniedz lielāks atbalsts Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstīm, lai novērstu imigrantu pieplūdumu no Subsahāras Āfrikas valstīm, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES centienus novērst migrācijas pamatcēloņus, taču atgādina, ka būs jāpieliek lielākas pūles, lai šajā darbā gūtu panākumus; uzskata, ka ir svarīgi iesaistīt Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona partnerus kopīgu risinājumu īstenošanā, lai risinātu tādus jautājumus kā cīņa pret cilvēku tirdzniecību; tomēr pauž bažas, ka ES ārpolitiku varētu izmantot tikai kā “migrācijas pārvaldības” instrumentu, un uzsver, ka visi centieni sadarboties ar Arābu pavasara skartajām valstīm, tostarp izcelsmes un tranzīta valstīm, migrācijas jautājumos ir jāsaista ar cilvēktiesību stāvokļa uzlabošanu šajās valstīs un to, kā tās ievēro starptautiskās cilvēktiesības un bēgļu tiesības; uzsver, ka problēmas, ko rada migrācijas plūsmas, ir kopīgas visām Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona (izcelsmes un tranzīta) valstīm un Eiropas Savienības (galamērķa) valstīm; turklāt uzsver, cik svarīgs ir politikas satvars, kas veicina demokrātisku, politisku un sociāli ekonomisku iekļaušanu kā savstarpēji pastiprinošus faktorus, tostarp attiecībā uz drošas, cilvēka cienīgas dzīves apstākļu veicināšanu reģionā un piespiedu pārvietošanas samazināšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda uz risku, ka ES rīcība attiecībā uz šo reģionu un dalībvalstu īstenotā pieeja, izmantojot divpusējās attiecības, var nebūt savstarpēji saskaņotas un vienotas un ka tāpēc ES varētu zaudēt politisko ietekmi; šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja priekšlikumu panākt vairāk nekā tikai vienprātību Padomes lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomu, jo tas varētu palīdzēt ES, balstoties uz skaidru stratēģiju, paust vienotu viedokli savās attiecībās ar citām valstīm, kā arī panākt lielāku ietekmi; uzskata, ka — lai gan dalībvalstu dziļāka iesaiste EKP, kā paredzēts EKP 2015. gada pārskatā, ir pozitīva, tā būtu vēl jāuzlabo; uzsver, cik svarīgas un dziļas ir saiknes starp vairākām dalībvalstīm un to iedzīvotājiem un daudzām Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm; šajā sakarībā aicina ES dalībvalstis vairāk koordinēt savas šajā reģionā īstenotās darbības un izpētīt veidus, kā tās varētu uzlabot savu darbību efektivitāti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina ES un dalībvalstis, ņemot vērā ES pretkorupcijas acquis, stiprināt tiesu iestāžu programmas sadarbībai ar reģiona partnervalstīm, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu un izveidotu efektīvu juridisku arsenālu cīņai pret korupciju; uzskata, ka civildienesta un publiskā sektora reformas un cīņu pret korupciju dienvidu kaimiņreģionā vajadzētu uzskatīt par prioritāti, un šīs darbības būtu jāīsteno, palielinot finanšu resursus, veidojot spējas un ciešāk sadarbojoties ar šīm dalībvalstīm, kā arī sniedzot atbalstu pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem tādās jomās kā cīņa pret korupciju, pārredzamība un pārskatatbildība; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkārto, ka cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšana un aizsardzība ir viens no ES ārpolitikas pamatprincipiem; pauž bažas par to, ka no ES dalībvalstīm joprojām tiek pārdoti ieroči un drošības iekārtas tām šā reģiona iestādēm, kas neievēro cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības; mudina dalībvalstis stingri ievērot Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (10), kurā cita starpā ir noteikts, ka eksporta licences būtu jāliedz, ja pastāv skaidrs risks, ka eksportējamās militārās tehnoloģijas vai ekipējumu varētu izmantot iekšējām represijām vai nopietnu starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanai; atkārtoti pauž savu nostāju, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtajos grozījumos priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības, tehniskās palīdzības un tranzīta kontrolei (11); mudina ES dalībvalstis piešķirt šim dosjē vislielāko nozīmi to centienos panākt vienošanos Padomē; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka partnerības prioritātēs, par kurām ES un partnervalstis ir vienojušās saskaņā ar EKP, būtu skaidri jānorāda atsauce uz attiecīgo asociācijas nolīgumu, jo īpaši uz tā cilvēktiesību klauzulu, nodrošinot, ka cilvēktiesības ir saskaņoto partnerības prioritāšu būtisks un transversāls aspekts, kas jāapspriež visos līmeņos, jo īpaši visaugstākajā politiskajā līmenī, nevis tikai zema līmeņa apakškomiteju sanāksmēs; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina iekļaujošāk un ciešāk sadarboties ar vietējo pilsonisko sabiedrību, lai apzinātu partnervalstu vajadzības; atzinīgi vērtē EĀDD un Komisijas centienus paplašināt pilsoniskās sabiedrības informēšanu un iekļaut privāto sektoru, kā arī mudina tos šajā saistībā darīt vēl vairāk; uzsver nepieciešamību nodrošināt neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības, tostarp nereģistrētu cilvēktiesību grupu un cilvēktiesību aizstāvju, līdzdalību, un pauž nožēlu, ka tas jo īpaši tiek kavēts gadījumos, kad dialogu organizē un atbalstu īsteno ar valdības kontrolētu aģentūru starpniecību vai dialogā uzmanība tiek veltīta tikai valdību atbalstošām organizācijām; uzskata, ka ES vajadzētu atvieglot kārtību, kas jāievēro mazākām un vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp sociālajiem partneriem, lai piekļūtu pieejamajiem līdzekļiem, un racionalizēt pieteikumu iesniegšanas procesus un galveno uzmanību pievērst vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; norāda, ka vietējie pilsoniskās sabiedrības sarunu partneri uzskata, ka ES galveno uzmanību pievērš lielām, starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; aicina ES investēt vairāk resursu, lai veicinātu vietējo pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanu un sekmētu plašākas partnerattiecības starp šīm organizācijām un lielām starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī uzlabot sociālo partneru spēju iesaistīties sociālā dialogā ar valdību nolūkā vairot vietējo līdzatbildību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina EĀDD pastiprināt centienus, lai apmainītos ar paraugpraksi saistībā ar sieviešu lomu sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka sieviešu iesaistīšanai un līdztiesīgai līdzdalībai Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstu sabiedriskajā, politiskajā, ekonomiskajā un kultūras dzīvē ir ļoti būtiska nozīme ilgtermiņa stabilitātes, miera un ekonomiskās labklājības nodrošināšanā; uzsver, ka valstīs, kurās Arābu pavasara rezultātā ir sācies pastāvīgs konflikts, sieviešu iesaistīšana miera veidošanas procesos un starpniecībā ir būtiska, lai atjaunotu nevardarbīgu sabiedrību; uzskata, ka — lai to panāktu — būtiska nozīme ir sieviešu piekļuvei izglītībai, ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalstu, un dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka vietējo varas iestāžu stiprināšana veicina demokrātijas un tiesiskuma principu izplatīšanos; tādēļ prasa pastiprināt decentralizācijas un reģionu iespēju nodrošināšanas procesu, vēl vairāk palielinot vietējo autonomiju; mudina un atbalsta partnerības ar ES dalībvalstīm un decentralizētas sadarbības projektus, ko īsteno dalībvalstu vietējās pašvaldības ar mērķi šā reģiona valstīs attīstīt vietējo un reģionālo pārvaldību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt šajā reģionā ES īstenoto centienu, kā arī ES sniegtās palīdzības un veikto investīciju atbilstošu pamanāmību, paplašinot stratēģisko komunikāciju, publisko diplomātiju, cilvēku savstarpējos kontaktus, kultūras diplomātiju, sadarbību izglītības un akadēmiskajos jautājumos un informēšanas pasākumus Savienības vērtību veicināšanai; jo īpaši aicina atjaunot pilnvaras ES īpašajam pārstāvim Vidusjūras dienvidu reģionā, jo viņš būtu virzītājspēks ES sadarbībai ar šo reģionu un nodrošinātu lielāku ES pamanāmību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata — lai palielinātu ES spēju radīt politisku un stratēģisku ietekmi, kā arī veicinātu priekšrocību saņēmēju valstu līdzatbildību un vispārēju atbalstu, katrai ES delegācijai būtu jāparedz apspriedes ar ekspertiem un PSO pārstāvjiem, un būtu jāizveido augsta līmeņa konsultatīvās padomes, kurās tiktu atspoguļota attiecīgās valsts sociālā, ekonomiskā un politiskā daudzveidība un kurās darbotos attiecīgās valsts ekonomikas, plašsaziņas līdzekļu, kultūras, akadēmisko aprindu un pilsoniskās sabiedrības un pazīstamākie jaunatnes vadītāji, kā arī sociālie partneri un vadošie cilvēktiesību aizstāvji, kas dotu savu ieguldījumu attiecībā uz ES izstrādātajām politikas prioritātēm un politikas struktūru; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž pārliecību, ka ES rīcībai attiecībā uz šo reģionu, kurā īsteno starpnozaru pieeju, ir jābūt vērstai galvenokārt uz jauniešiem; aicina integrēt jauniešu politiku visās politiskajās nostādnēs, ko Savienība īsteno Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas valstu reģionā; uzskata, ka ir būtiski svarīgi rast ilgtspējīgus risinājumus, kas atbilst jauniešu nodarbinātības problēmas mērogam, un uzsver, ka ir svarīgi veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, uzņēmējdarbību un pašnodarbinātības iespējas; šajā sakarībā ierosina katrai ES delegācijai izveidot neformālas jauniešu padomes, kurās darbotos gados jauni politiskie, ekonomiskie, plašsaziņas līdzekļu, kultūras un PSO vadītāji, lai sniegtu ieguldījumu un padomus saistībā ar politikas prioritātēm un ES politikas nostādņu spēju ietekmēt situāciju valstī, kā arī lai palīdzētu ieviest papildu pārskatatbildības elementu attiecībā uz izvēlētājām politikas nostādnēm; aicina Eiropas politiskās saimes un domnīcas iesaistīties plašākās apmaiņās ar aktīviem vietējiem jauniešiem no Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstīm, lai tādējādi veicinātu viņu iespējošanu, apmācību un spēju veidošanu, kas dotu tiem iespēju kandidēt vietējās vēlēšanās un kļūt par jauniem izmaiņu īstenotājiem to attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina ES palīdzēt saviem partneriem novērst tādus radikalizācijas pamatcēloņus, kā nabadzība, bezdarbs, sociālā un politiskā atstumtība un sabiedrības nespēja pievērsties iedzīvotāju vajadzībām, un radīt iespējas jauniešiem, pastiprināti sadarbojoties ar Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionu, un šajā sadarbībā galveno uzmanību pievēršot iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, vajadzībām; aicina ES atbalstīt jauniešu piekļuvi uzņēmējdarbībai, piemēram, veicinot un atbalstot ieguldījumus jaunuzņēmumos; uzskata, ka ES rīcībai attiecībā uz šo reģionu vajadzētu likt lielāku uzsvaru uz iekļaujošu ekonomisko un sociālo attīstību, lai veicinātu darbvietu veidošanu, jauniešu nodarbināmību, tādas apmācības ieviešanu, kas ir labāk pielāgota darba tirgum, un darba tiesību reformas, kā arī reformas, kuru mērķis ir izveidot spēcīgas vispārējās sociālās aizsardzības sistēmas, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām grupām; aicina ES ieguldīt vairāk līdzekļu pasākumos, kuru mērķis ir uzlabot piekļuvi visiem cilvēkiem paredzētiem kvalitatīviem pamatpakalpojumiem, piemēram, izglītībai un veselības aprūpei, un palielināt centienus, lai uzlabotu sociālo dialogu, kā arī veicinātu likumdošanas reformas biedrošanās brīvības, miermīlīgas pulcēšanās un vārda brīvības jomā, preses brīvības jomā, korupcijas apkarošanā un nodrošinātu resursu un informācijas pieejamību, jo tās visas ir stabilitātes un atvērtas, dinamiskas un noturīgas sabiedrības būtiskas sastāvdaļas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ir ļoti norūpējies par saspīlējuma eskalāciju šajā reģionā; nosoda to, ka reliģiskās atšķirības tiek izmantotas kā instruments politisko krīžu un sektu karu provocēšanai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina ES stingri atbalstīt Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstis cīņā pret reliģiskā radikālisma briesmām, kurām jo īpaši pakļauti ir nenodarbināti jaunieši; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka ir nepieciešami mehānismi ar ko apturēt terorisma finansēšanu caur ārzonu struktūrām, kurās iesaistītas valstis un finanšu iestādes, un izbeigt ieroču nelikumīgu tirdzniecību un energoresursu un izejvielu pirkšanu un pārdošanu, jo no tā gūst labumu teroristu grupējumi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda uz klimata pārmaiņu, pārtuksnešošanās un ūdens trūkuma radītajām problēmām, kas spēcīgi ietekmē šo reģionu; tādēļ mudina politikas veidotājus, kā arī visus dalībniekus gan ES, gan Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstīs pastiprināt sadarbību ar partnervalstīm, tostarp vietējām iestādēm un PSO, energoapgādes drošības jomā, popularizējot atjaunojamo energoresursu enerģijas, ilgtspējīgas enerģijas un energoefektivitātes mērķus, lai veicinātu Parīzes nolīguma īstenošanu; uzsver, ka reģionam ir iespēja virzīties uz enerģētikas pārkārtošanu, arvien vairāk izmantojot atjaunojamos energoresursus, kuriem ir liels ekonomiskais potenciāls daudzās Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstīs; norāda uz iespējām, ko tas dos ilgtspējīgai izaugsmei un darbvietu radīšanai, kā arī uz reģionālās sadarbības iespējām enerģētikas un klimata pārmaiņu mazināšanas jomā; šajā sakarībā uzsver iespēju, ko visām iesaistītajām valstīm var dot nesen Vidusjūras austrumu daļā atklātās dabas gāzes rezerves; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda uz to, ka privātā sektora atvēršana un ekonomikas turpmāka diferencēšana var veicināt tik ļoti vajadzīgo darbvietu izveidi šajā reģionā, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem un sievietēm; atzinīgi vērtē pozitīvās pazīmes, kas liecina par tūrisma atveseļošanos šajā reģionā, atzīst tās lielo potenciālu ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības iespēju veicināšanā un aicina ES pievērst īpašu uzmanību un atbalstīt jomas, ko skar ar infrastruktūru un/vai drošību saistītas problēmas; aicina ES palielināt atbalstu valstīm, kuras vēlas veicināt demokratizāciju, tiesiskumu, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, izmantojot visus tās rīcībā esošos finanšu instrumentus, sākot no makrofinansiālās palīdzības, Eiropas kaimiņattiecību instrumenta palīdzību, un beidzot ar Eiropas ārējo investīciju plānu, kā arī gaidāmo kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI); |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina, ka šajā reģionā plašāk ir jāizmanto privātā sektora inovāciju un dinamikas neizmantotais potenciāls; mudina ES šajā ziņā pastiprināt dialogu, kā arī finansiālo un tehnisko palīdzību; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā “Startup Europe Mediterranean” (SEMED), lai plānotu un izveidotu tīklu starp jaunuzņēmumiem, investoriem, universitātēm, pētniecības iestādēm un politikas veidotājiem abos Vidusjūras krastos, kas ir viens no galvenajiem pasākumiem, lai veicinātu sadarbību inovācijas, darbvietu radīšanas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes jomā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi savstarpēji saistīt visas reformas un ieguldījumus, kā arī ES rīcību šajā jomā, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus un panāktu ilgtspējīgu attīstību kopumā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atgādina, ka parlamentārā diplomātija un regulāras divpusējās parlamentārās sanāksmes, ko Eiropas Parlaments organizē ar partnervalstīm dienvidu kaimiņreģionā, sniedz pievienoto vērtību, jo tās nodrošina pieredzes apmaiņu un veicina savstarpēju sapratni; norāda uz to, cik svarīgas šajā kontekstā ir apvienotās parlamentārās komitejas, kas ir unikāls instruments, ar ko formulēt vērienīgus kopīgus politikas pasākumus starp ES un tās tuvākajiem partneriem; mudina ES valstu parlamentus rīkot divpusējas starpparlamentārās sanāksmes EKP ietvaros; vēlreiz uzsver, ka šajā saistībā nozīmīga loma var būt gan valstu parlamentos, gan Eiropas Parlamentā pārstāvētajām politiskajām partijām; uzskata, ka dialogs starp Eiropas Parlamentu, ES valstu parlamentiem un dienvidu kaimiņreģiona valstu parlamentiem varētu nodrošināt ļoti vērtīgu iespēju sekmēt reģionālo dialogu un sadarbību dienvidu kaimiņreģionā; šajā saistībā norāda uz to, cik nozīmīga varētu būt Savienības Vidusjūrai parlamentārā asambleja, jo tur varētu stimulēt reģionālo integrāciju un vērienīgu šīs organizācijas politisko un ekonomisko programmu; norāda uz to, ka Savienības Vidusjūrai parlamentārās asamblejas un Vidusjūras parlamentārā asamblejas darbības pārklājas; uzskata, ka Savienības Vidusjūrai parlamentārajai asamblejai varētu būt nozīmīgāka loma Savienības Vidusjūrai reģionālajā satvarā, nodrošinot Savienības Vidusjūrai īstenoto darbību, jo īpaši ar tās realizēto projektu, lielāku pārredzamību un ciešāku parlamentāro uzraudzību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka sievietes var būt būtisks spēks miera veicināšanā un veidošanā, konfliktu risināšanā un stabilizācijas procesos, un uzsver sieviešu būtisko lomu radikalizācijas novēršanā un vardarbīga ekstrēmisma un terorisma apkarošanā; atgādina, ka sieviešu līdzdalība visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, izstrādājot un īstenojot šīs stratēģijas, veicina politikas nostādņu un programmu efektivitāti un ilgtspēju; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt sievietes Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstīs un organizācijās, kas aizstāv un veicina viņu tiesības; uzsver, ka ir vajadzīga viegla piekļuve tiesu sistēmai un pārejas posma tiesiskums, ar kura palīdzību tiek pievērsta uzmanība sievietēm, kas cietušas ar konfliktiem saistītā seksuālā vardarbībā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkārto Savienības Vidusjūrai parlamentārās asamblejas aicinājumu atbalstīt to, lai Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu projektā par dzimumu nevienlīdzību tiktu iekļauta analīze par sieviešu pārstāvības līmeni valstu un reģionālajos parlamentos un vietējās iestādēs; uzskata, ka minētās parlamentārās asamblejas Sieviešu tiesību komitejai un Eiropas Parlamenta Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejai katru gadu būtu jāsaņem informācija par dzimumu nevienlīdzības rādītājiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs. |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina, ka sieviešu tiesības, iespēju došana sievietēm, dzimumu līdztiesība, bērna tiesības, reliģijas vai ticības brīvība un etnisko un reliģisko minoritāšu un neaizsargāto grupu, tostarp invalīdu un LGBTQI personu, tiesības uz nediskrimināciju ir pamattiesības un galvenie ES ārējās darbības principi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina stiprināt EKP dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību dimensiju atbilstīgi ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāna II prioritātēm; atzinīgi vērtē dažās valstīs nesen apstiprinātās reformas saistībā ar tādiem jautājumiem, kā tādu izvarotāju atbrīvošana no atbildības, kuri pēc tam apprecēja savu upuri, vardarbība pret sievietēm un mantojuma tiesības; aicina stingri īstenot šādus tiesību aktus; tomēr pauž bažas par to, ka, kopumā, sieviešu stāvoklis nav uzlabojies lielākajā daļā Arābu pavasara skarto valstu; uzsver, ka sieviešu iesaistīšanai un to iespēju veicināšanai šā reģiona sabiedriskajā, politiskajā, ekonomiskajā un kultūras dzīvē ir ļoti būtiska nozīme, lai sasniegtu ilgtermiņa stabilitāti, mieru un ekonomisko labklājību; uzskata, ka — lai to panāktu, būtiska nozīme ir izglītības pieejamība sievietēm; turklāt pauž bažas par to, ka sieviešu līdzdalība darba tirgū šajā reģionā ir viena no zemākajām pasaulē, jo tas izraisa sociālo atstumtību un rada ievērojamus zaudējumus ekonomikai kopumā; norāda, ka ir svarīgi risināt šo jautājumu kā ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes un sociālās kohēzijas būtisku sastāvdaļu; norāda arī, ka sieviešu tiesību aizstāvji saskaras ar patvaļīgu aizturēšanu, tiesu iestāžu īstenotu vajāšanu, nomelnošanas kampaņām un iebiedēšanu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nosoda visā Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā plaši izplatīto un sistemātisko LGBTI personu un LGBTI personu tiesību aizstāvju vajāšanu, tostarp tiesu iestāžu īstenotu vajāšanu, spīdzināšanu, fiziskus uzbrukumus un nomelnošanas kampaņas; aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un dalībvalstis savā sadarbībā ar Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas valstīm aktīvi un konsekventi aizsargāt cilvēktiesību, tostarp LGBTQI personu tiesību, nedalāmību un uzsvērt, ka šīs tiesības ir jāatbalsta, izmantojot valsts praksi un tiesību aktus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstis aktīvi iesaistīties cīņā pret visu veidu vardarbību pret sievietēm; aicina Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstis parakstīt un ratificēt Stambulas konvenciju, kas ir instruments, lai novērstu vardarbību pret sievietēm un meitenēm, tostarp vardarbību ģimenē un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; jo īpaši aicina valstis, kas to vēl nav izdarījušas, pārskatīt savus tiesību aktus, pievienojot formulējumu attiecībā uz dzimuma balstītu vardarbību un “goda aizstāvēšanas” noziegumiem, paredzot sodu par draudiem veikt šādus noziegumus un nosakot bargākus sodus par visiem šāda veida noziegumiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstis īstenot Pekinas rīcības plānu attiecībā uz sieviešu piekļuvi izglītībai un veselībai, kas ir pamata cilvēktiesības, tostarp piekļuvi brīvprātīgai ģimenes plānošanai un seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām, piemēram, piekļuvei bezmaksas kontracepcijas līdzekļiem, drošiem un legāliem abortiem, un meiteņu un zēnu dzimumaudzināšanai un savstarpējo attiecību izglītībai; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž bažas par ierobežojumiem attiecībā uz piekļuvi valsts veselības aprūpei un jo īpaši uz piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei, it sevišķi lauku apvidos dzīvojošām sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina visas šīs valstis ratificēt un atcelt visas spēkā esošās atrunas attiecībā uz CEDAW; mudina šīs valstis veikt atbilstošus pasākumus, lai stiprinātu dzimumu līdztiesību sabiedrībā, piemēram, pieņemot valsts rīcības plānus, kuros iekļauti efektīvi dzimumu līdztiesības pasākumi, sadarbībā ar sieviešu organizācijām un citiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata, ka ES būtu jāizstrādā daudz aptverošāka pieeja palīdzībai izglītības reformu īstenošanai partnervalstīs, kā arī jāpiešķir atbilstīgi resursi un programmas pamatizglītībai, tostarp pirmsskolas izglītībai, lai nodrošinātu kompetenču, prasmju, tostarp digitālo prasmju, attīstību, atbilstošas profesionālās izglītības un izglītības programmas, kā arī uzņēmējdarbības izglītības programmas, kritisko domāšanu un sociālo izpratni sabiedrībā kopumā un jau ļoti agrā jaunībā; uzsver, ka ir svarīgi sniegt kvalitatīvu izglītību kā līdzekli, lai dotu iespējas jauniešiem un stiprinātu sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē Savienības Vidusjūrai sekretariāta Vidusjūras reģionam izstrādātās programmas, piemēram, Med4Jobs, lai risinātu jautājumus saistībā ar jauniešu un sieviešu nodarbināmību Vidusjūras reģionā; aicina Savienības Vidusjūrai dalībvalstis uzdot savam sekretariātam pievērsties Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstu ekonomiskajai un sociālajai attīstībai, lai atbalstītu šā reģiona pārejas procesa konsolidāciju, piešķirot īpašu nozīmi sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vēlreiz aicina Komisiju rīkoties attiecībā uz Parlamenta priekšlikumu Erasmus+ programmas ietvaros izstrādāt vērienīgu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm domātu Erasmus programmu, kurai būtu īpaši paredzēts finansējums un vērienīgs apjoms gan darbības jomas, gan pieejamo resursu ziņā, galveno uzmanību pievēršot ne tikai pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības cikliem, bet arī profesionālo zināšanu un izglītības apguvei; atkārtoti uzsver, ka ieguldījumi jaunatnē nodrošinās stabilu pamatu noturībai un labklājībai šajā reģionā; aicina Komisiju un Parlamentu palielināt to īstenotās Eiropas Savienības Viesu programmas apjomu un līdzdalību tajā, kā arī sekmēt gan jauniešu, gan politisko līderu, kuras ir sievietes, līdzdalību; turklāt aicina ES atbalstīt reformas, kuru mērķis ir modernizēt izglītības sistēmas šajās valstīs; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atgādina par savu atbalstu akadēmisko un profesionālās apmācības programmu finansēšanai, lai izveidotu plašas profesionālo prasmju rezerves Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstīs, kā arī tādām darbībām kā Erasmus + profesionālās izglītības un apmācības mobilitātes harta, kas pēc iespējas būtu jāpaplašina, lai aptvertu visas Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstis, izmantojot elastīgus un dinamiskus instrumentus, piemēram, mobilitātes partnerības; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atkārtoti stingri nosoda visus konflikta gaitā pastrādātos nežēlīgos noziegumus un plaši izplatītos cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, bet jo īpaši noziegumus, ko izdarījuši Asada režīma spēki, tostarp ar savu sabiedroto atbalstu, kā arī tos, ko izdarījušas ANO sarakstos iekļautās teroristu organizācijas; pauž dziļu nožēlu par vairākkārtējiem nesekmīgajiem reģionālajiem un starptautiskajiem mēģinājumiem izbeigt karu un mudina atjaunot un stiprināt globālo sadarbību, lai sasniegtu miermīlīgu un ilgtspējīgu šā konflikta risinājumu; uzsver, ka nedrīkst pieļaut nekādu iecietību vai nesodāmību par šausmīgajiem noziegumiem, kas pastrādāti Sīrijā; atkārto aicinājumu veikt neatkarīgas, objektīvas, rūpīgas un ticamas izmeklēšanas un saukt pie atbildības vainīgos, kā arī atbalsta darbu, ko veic Starptautiskais, objektīvais un neatkarīgais mehānisms Sīrijai (IIIM) saistībā ar starptautiskajiem noziegumiem, kas ir izdarīti Sīrijas Arābu Republikā kopš 2012. gada marta; turklāt prasa atbalstīt PSO un NVO, kas vāc un palīdz saglabāt pierādījumus par cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pauž nožēlu par to, ka kopš 2015. gada, kad tika pārskatīta EKP, tikai vienā ziņojumā, proti, 2017. gada 18. maija ziņojumā par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanas īstenošanu, ir izvērtēti notikumi kaimiņvalstīs reģionālā līmenī, neraugoties uz saistībām, kas ietvertas 2015. gada paziņojumā par EKP pārskatīšanu, sniegt regulārus ziņojumus kaimiņattiecību līmenī, papildus konkrētām valstīm adresētiem ziņojumiem, iekļaujot informāciju par pamatbrīvībām, tiesiskumu, dzimumu līdztiesību un cilvēktiesību jautājumiem; aicina valsts līmeņa un reģionālos ziņojumos iekļaut ES un dalībvalstu īstenotās politikas attiecīgo rezultātu analīzi un tās ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējumus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un PV/AP. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  https://eeas.europa.eu/archives/docs/top_stories/pdf/eugs_review_web.pdf.

(2)  OV L 77, 15.3.2014., 27. lpp.

(3)  OV L 77, 15.3.2014., 85. lpp.

(4)  OV C 265, 11.8.2017., 110. lpp.

(5)  OV C 265, 11.8.2017., 98. lpp.

(6)  OV C 204, 13.6.2018., 100. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0119.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0227.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0449.

(10)  OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.

(11)  OV C 458, 19.12.2018., 187. lpp.

---

Ceturtdiena, 2019. gada 28. marta

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/103 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/103

---

P8_TA(2019)0327

Ārkārtas stāvoklis Venecuēlā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par ārkārtas stāvokli Venecuēlā (2019/2628(RSP))

(2021/C 108/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Venecuēlu, jo īpaši 2018. gada 3. maija rezolūciju par prezidenta vēlēšanām Venecuēlā (1), 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par migrācijas krīzi un humanitāro situāciju Venecuēlā un pie tās sauszemes robežām ar Kolumbiju un Brazīliju (2) un 2018. gada 25. oktobra rezolūciju (3) un 2019. gada 31. janvāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (4), kurā Huans Gvaido ir atzīts kā leģitīmais Venecuēlas prezidents, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Venecuēlu, jo īpaši 2018. gada 3. maija rezolūciju par prezidenta vēlēšanām Venecuēlā (1), 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par migrācijas krīzi un humanitāro situāciju Venecuēlā un pie tās sauszemes robežām ar Kolumbiju un Brazīliju (2) un 2018. gada 25. oktobra rezolūciju (3) un 2019. gada 31. janvāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (4), kurā Huans Gvaido ir atzīts kā leģitīmais Venecuēlas prezidents,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerini 2019. gada 10. janvāra, 2019. gada 26. janvāra un 2019. gada 24. februāra paziņojumus par Venecuēlu, kā arī jaunākos Padomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerini 2019. gada 10. janvāra, 2019. gada 26. janvāra un 2019. gada 24. februāra paziņojumus par Venecuēlu, kā arī jaunākos Padomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas (OAS) 2018. gada 20. aprīļa paziņojumu par cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanos Venecuēlā un OAS dalībvalstu 2019. gada 24. janvāra kopīgo paziņojumu par Venecuēlu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas (OAS) 2018. gada 20. aprīļa paziņojumu par cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanos Venecuēlā un OAS dalībvalstu 2019. gada 24. janvāra kopīgo paziņojumu par Venecuēlu,

| — | ņemot vērā Limas grupas 2019. gada 25. februāra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Limas grupas 2019. gada 25. februāra paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2019. gada 25. janvāra un 2019. gada 20. marta paziņojumus par Venecuēlu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2019. gada 25. janvāra un 2019. gada 20. marta paziņojumus par Venecuēlu,

| — | ņemot vērā Venecuēlas konstitūciju un jo īpaši tās 233. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venecuēlas konstitūciju un jo īpaši tās 233. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus (SKT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus (SKT),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Venecuēla patlaban piedzīvo dziļu un nebijušu politisku, ekonomisku, institucionālu, sociālu un daudzdimensionālu humanitāro krīzi, zāļu un pārtikas trūkumu, cilvēktiesību masveida pārkāpumu situāciju, hiperinflāciju, politisko apspiešanu, korupciju un vardarbību; tā kā dzīves apstākļi ir ievērojami pasliktinājušies un 87 % no iedzīvotājiem patlaban dzīvo nabadzībā; tā kā 78 % Venecuēlas bērnu draud nepietiekama uztura apstākļi; tā kā 31 no 1000 bērniem mirst, nesasnieguši 5 gadu vecumu; tā kā vairāk kā 1 miljons bērnu vairs neapmeklē skolu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Venecuēla patlaban piedzīvo dziļu un nebijušu politisku, ekonomisku, institucionālu, sociālu un daudzdimensionālu humanitāro krīzi, zāļu un pārtikas trūkumu, cilvēktiesību masveida pārkāpumu situāciju, hiperinflāciju, politisko apspiešanu, korupciju un vardarbību; tā kā dzīves apstākļi ir ievērojami pasliktinājušies un 87 % no iedzīvotājiem patlaban dzīvo nabadzībā; tā kā 78 % Venecuēlas bērnu draud nepietiekama uztura apstākļi; tā kā 31 no 1000 bērniem mirst, nesasnieguši 5 gadu vecumu; tā kā vairāk kā 1 miljons bērnu vairs neapmeklē skolu;

| B. | tā kā ES joprojām ir pārliecināta, ka mierīgs un demokrātisks politisks risinājums ir vienīgais ilgtspējīgais veids, kā izkļūt no krīzes; tā kā jebkuras spekulācijas par militāru intervenci vai uz šādas intervences uzsākšanu vērsta stratēģija valstī izraisītu un saasinātu vardarbības uzplūdus, kam būtu postošas sekas uz reģionu kopumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES joprojām ir pārliecināta, ka mierīgs un demokrātisks politisks risinājums ir vienīgais ilgtspējīgais veids, kā izkļūt no krīzes; tā kā jebkuras spekulācijas par militāru intervenci vai uz šādas intervences uzsākšanu vērsta stratēģija valstī izraisītu un saasinātu vardarbības uzplūdus, kam būtu postošas sekas uz reģionu kopumā;

| C. | tā kā jau ierobežotajiem pārtikas krājumiem Venecuēlā pastāv bojāšanās risks; tā kā cilvēki ar pūlēm cenšas iegūt ūdeni, pārtiku un zāles; tā kā saskaņā ar ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNCHR) un Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) datiem kopš 2015. gada valsti ir pametuši vairāk nekā 2,7 miljoni venecuēliešu un līdz gada beigām šis skaits varētu pieaugt līdz 5 miljoniem, ja krīze turpinās padziļināties; |
| --- | --- |

C.

tā kā jau ierobežotajiem pārtikas krājumiem Venecuēlā pastāv bojāšanās risks; tā kā cilvēki ar pūlēm cenšas iegūt ūdeni, pārtiku un zāles; tā kā saskaņā ar ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNCHR) un Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) datiem kopš 2015. gada valsti ir pametuši vairāk nekā 2,7 miljoni venecuēliešu un līdz gada beigām šis skaits varētu pieaugt līdz 5 miljoniem, ja krīze turpinās padziļināties;

| D. | tā kā 2019. gada 23. februārī Kolumbijā un Brazīlijā uzkrāto humanitāro palīdzību nikni noraidīja un dažos gadījumos N. Maduro nelikumīgais režīms, izmantojot militārus un paramilitārus spēkus, to iznīcināja; tā kā represiju rezultātā vairāki cilvēki tika nogalināti, desmitiem — ievainoti un simtiem — arestēti; tā kā Venecuēlas militārās operācijas, organizētā noziedzība un teroristi apdraud stabilitāti reģionā, un jo īpaši kaimiņvalsts Kolumbijas teritorijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2019. gada 23. februārī Kolumbijā un Brazīlijā uzkrāto humanitāro palīdzību nikni noraidīja un dažos gadījumos N. Maduro nelikumīgais režīms, izmantojot militārus un paramilitārus spēkus, to iznīcināja; tā kā represiju rezultātā vairāki cilvēki tika nogalināti, desmitiem — ievainoti un simtiem — arestēti; tā kā Venecuēlas militārās operācijas, organizētā noziedzība un teroristi apdraud stabilitāti reģionā, un jo īpaši kaimiņvalsts Kolumbijas teritorijā;

| E. | tā kā marta sākumā Venecuēla piedzīvoja liela mēroga elektrības padeves pārrāvumu, kas ilga vairāk nekā 100 stundas, pasliktinot jau tā dramatisko veselības aprūpes krīzi, kas izpaudās kā dzeramā ūdens izbeigšanās slimnīcās, to pakalpojumu pārtraukšana, un laupīšana; tā kā saskaņā ar organizāciju “Ārsti par veselības aizsardzību” vismaz 26 cilvēku ir gājuši bojā slimnīcās elektrības trūkuma dēļ; tā kā 2019. gada 25. martā notika vēl viens ilgstošs elektrības padeves pārrāvums, kas pilnīgā tumsā atstāja Karakasu un 20 citus valsts reģionus; |
| --- | --- |

E.

tā kā marta sākumā Venecuēla piedzīvoja liela mēroga elektrības padeves pārrāvumu, kas ilga vairāk nekā 100 stundas, pasliktinot jau tā dramatisko veselības aprūpes krīzi, kas izpaudās kā dzeramā ūdens izbeigšanās slimnīcās, to pakalpojumu pārtraukšana, un laupīšana; tā kā saskaņā ar organizāciju “Ārsti par veselības aizsardzību” vismaz 26 cilvēku ir gājuši bojā slimnīcās elektrības trūkuma dēļ; tā kā 2019. gada 25. martā notika vēl viens ilgstošs elektrības padeves pārrāvums, kas pilnīgā tumsā atstāja Karakasu un 20 citus valsts reģionus;

| F. | tā elektroenerģijas padeves pārrāvumi notiek jau daudzus gadus, un tos nepastarpināti izraisa N. Maduro nelikumīgā režīma neprasmīga saimniekošana, infrastruktūras un tehnikas atstāšana novārtā un korupcija; |
| --- | --- |

F.

tā elektroenerģijas padeves pārrāvumi notiek jau daudzus gadus, un tos nepastarpināti izraisa N. Maduro nelikumīgā režīma neprasmīga saimniekošana, infrastruktūras un tehnikas atstāšana novārtā un korupcija;

| G. | tā kā 2019. gada februārī Eiropas Tautas partijas četru cilvēku delegācija, kuru oficiāli uzaicināja Nacionālā asambleja un pagaidu prezidents Huans Gvaido, tika izraidīti no valsts; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2019. gada februārī Eiropas Tautas partijas četru cilvēku delegācija, kuru oficiāli uzaicināja Nacionālā asambleja un pagaidu prezidents Huans Gvaido, tika izraidīti no valsts;

| H. | tā kā 2019. gada 6. martā nelikumīgais N. Maduro režīms pavēlēja Vācijas vēstniekam pamest valsti, apsūdzot viņu “vairākkārtējā iejaukšanās iekšlietās”; tā kā tika arestēti arī daži ārzemju un vietējie žurnālisti un viņu profesionālo aprīkojumu konfiscēja, bet viņus pašus pēc atbrīvošanas izraidīja no valsts; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2019. gada 6. martā nelikumīgais N. Maduro režīms pavēlēja Vācijas vēstniekam pamest valsti, apsūdzot viņu “vairākkārtējā iejaukšanās iekšlietās”; tā kā tika arestēti arī daži ārzemju un vietējie žurnālisti un viņu profesionālo aprīkojumu konfiscēja, bet viņus pašus pēc atbrīvošanas izraidīja no valsts;

| I. | tā kā Huans Gvaido iecēla Rikardo Hausmanu par Venecuēlas pārstāvi Amerikas Attīstības bankā (AAB) un Amerikas Savstarpējo ieguldījumu korporācijā(AIK), |
| --- | --- |

I.

tā kā Huans Gvaido iecēla Rikardo Hausmanu par Venecuēlas pārstāvi Amerikas Attīstības bankā (AAB) un Amerikas Savstarpējo ieguldījumu korporācijā(AIK),

| J. | tā kā 2019. gada 21. martā Venecuēlas izlūkdienesta policija aizturēja Huana Gvaido kabineta vadītāju Roberto Marrero un ielauzās Tačiras štatu pārstāvošā Nacionālās asamblejas deputāta Serhio Vergaras mājā, pārkāpjot viņa parlamentāro imunitāti; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2019. gada 21. martā Venecuēlas izlūkdienesta policija aizturēja Huana Gvaido kabineta vadītāju Roberto Marrero un ielauzās Tačiras štatu pārstāvošā Nacionālās asamblejas deputāta Serhio Vergaras mājā, pārkāpjot viņa parlamentāro imunitāti;

| K. | tā kā sestdien, 2019. gada 23. martā, Karakasas Simona Bolivāra starptautiskajā lidostā (Maiketijā) nolaidās divas Krievijas gaisa spēkiem piederošas lidmašīnas, kurās bija militārais ekipējums un vismaz simts kareivju, un tā kā šāda veida darbības pēdējo mēnešu laikā ir notikušas atkārtoti, |
| --- | --- |

K.

tā kā sestdien, 2019. gada 23. martā, Karakasas Simona Bolivāra starptautiskajā lidostā (Maiketijā) nolaidās divas Krievijas gaisa spēkiem piederošas lidmašīnas, kurās bija militārais ekipējums un vismaz simts kareivju, un tā kā šāda veida darbības pēdējo mēnešu laikā ir notikušas atkārtoti,

| L. | tā kā 2019. gada 21. martā Venecuēlas tiesnesim Afiuni Moram tika piespriests piecu gadu cietumsods saistībā ar apsūdzībām par “morālo korupciju”; tā kā šis tiesnesis jau pagātnē bija izcietis ilgu cietumsodu un joprojām bija netaisnīgā mājas arestā; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2019. gada 21. martā Venecuēlas tiesnesim Afiuni Moram tika piespriests piecu gadu cietumsods saistībā ar apsūdzībām par “morālo korupciju”; tā kā šis tiesnesis jau pagātnē bija izcietis ilgu cietumsodu un joprojām bija netaisnīgā mājas arestā;

| M. | tā kā 2019. gada 15. martā tika ziņots, ka Polijas laikraksta “Gazeta Wyborcza” korespondents Tomašs Surdels, vadot automobili Karakasā, ir piedzīvojis vardarbīgu uzbrukumu, un, iespējams, to ir izdarījuši Venecuēlas Valsts policijas īpašie spēki; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2019. gada 15. martā tika ziņots, ka Polijas laikraksta “Gazeta Wyborcza” korespondents Tomašs Surdels, vadot automobili Karakasā, ir piedzīvojis vardarbīgu uzbrukumu, un, iespējams, to ir izdarījuši Venecuēlas Valsts policijas īpašie spēki;

| N. | tā kā Kubas policijas spēki un militārās izlūkošanas dienests ir tas stratēģiskais elements, kas ļauj saglabāties N. Maduro nelikumīgajam režīmam; |
| --- | --- |

N.

tā kā Kubas policijas spēki un militārās izlūkošanas dienests ir tas stratēģiskais elements, kas ļauj saglabāties N. Maduro nelikumīgajam režīmam;

| 1. | atkārtoti atzīst Huanu Gvaido kā likumīgo Venecuēlas Bolivāra Republikas leģitīmo pagaidu prezidentu saskaņā ar Venecuēlas konstitūcijas 233. pantu un atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Venecuēlas vienīgajai leģitīmajai demokrātiskajai institūcijai — Nacionālajai asamblejai; pilnībā atbalsta Gvaido kursu, proti, izbeigt uzurpāciju, izveidot nacionālu pārejas valdību un rīkot ārkārtas prezidenta vēlēšanas; atzinīgi vērtē to, ka nozīmīga starptautiskās sabiedrības daļa un lielais vairākums ES dalībvalstu jau ir atzinuši H. Gvaido leģitimitāti, un aicina arī pārējās dalībvalstis to nekavējoties izdarīt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stingri nosoda nežēlīgās represijas un vardarbību, kuru rezultātā tiek nogalināti vai ievainoti cilvēki; pauž savu solidaritāti ar Venecuēlas tautu un izsaka patiesu līdzjūtību viņu ģimenēm un draugiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti pauž dziļās raizes par smago ārkārtas humanitāro situāciju, kas pašos pamatos negatīvi ietekmē Venecuēlas iedzīvotāju dzīves; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti prasa, lai diplomātiskie pārstāvji, ko iecēlis Venecuēlas Bolivāra Republikas likumīgais pagaidu prezidents Huans Gvaido, tiktu pilnībā atzīti par vēstniekiem ES un tās dalībvalstīs; atzinīgi vērtē to, ka Amerikas Attīstības bankas (IDB) valde un Amerikas Investīciju sabiedrība (IIC) atzīst Rikardo Hausmanu par Venecuēlas vadītāju šajās institūcijās; pauž nožēlu par to, ka Ķīna kā uzņēmēja valsts ir atcēlusi IDB valdes 2019. gada sanāksmi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nosoda tiesībaizsardzības spēku patvaļu un drošības struktūru īstenotās brutālās represijas, kas ir liegušas humanitārās palīdzības nogādi šajā valstī; nosoda nelikumīgu bruņoto grupējumu izmantošanu to civiliedzīvotāju un likumdevēju iebiedēšanā, kuri ir mobilizējušies, lai sniegtu palīdzību; atbalsta Venecuēlas armijas personālu, kas atteicās apspiest civiliedzīvotājus krīzes laikā un dezertēja; atzīst Kolumbijas iestāžu darbu šo Venecuēlas konstitūcijai un tautai lojālo kareivju aizsardzībā un aprūpē; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stingri nosoda vairāku tādu žurnālistu vajāšanu, aizturēšanu un izraidīšanu, kas atspoguļoja situāciju Venecuēlā; atkārto iepriekš paustos aicinājumus nelikumīgajam Maduro režīmam nekavējoties izbeigt represijas, kas vērstas pret politiskajiem līderiem, žurnālistiem un opozīcijas pārstāvjiem, tostarp Saharova balvas ieguvēju Leopoldo Lopesu; prasa nekavējoties un bez no sacījumiem atbrīvot visus cilvēkus, kas aizturēti, pamatojoties uz to, ka viņi ir pagaidu prezidenta Huana Gvaido radinieki vai viņa komandas locekļi: |
| --- | --- |

6.

| 7. | nosoda N. Maduro drošības dienestu reidus un pagaidu prezidenta Huana Gvaido kabineta vadītāja Roberto Marrero aizturēšanu, kā arī neseno ielaušanos Nacionālās asamblejas deputāta Serhio Vergaras mājā; prasa nekavējoties atbrīvot R. Marrero; nosoda Nacionālās asamblejas deputāta Huana Rekvesensa nolaupīšanu un prasa viņu atbrīvot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti pauž savu nostāju par atbalstu miermīlīgam risinājumam, sarīkojot valstī brīvas, pārredzamas un ticamas vēlēšanas, nosakot konkrētus datumus un nodrošinot taisnīgus nosacījumus visiem dalībniekiem, tai skaitā neitrālo Nacionālo vēlēšanu padomi, pārredzamību un solīdu starptautisko novērotāju klātbūtni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzteic Limas grupas valstu kā vadoša reģionāla mehānisma centienus rast demokrātisku risinājumu krīzei Huana Gvaido kā Venecuēlas leģitīmā pagaidu prezidenta vadībā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vērš uzmanību uz to, ka no pieaugošās migrācijas krīzes cieš viss reģions, un atzinīgi vērtē kaimiņvalstu pūliņus un izrādīto solidaritāti, un vēlas, lai Komisija turpinātu sadarbību ar šīm valstīm, ne tikai sniedzot tām humanitāro palīdzību, bet arī, sniedzot vairāk resursu un īstenojot attīstības politiku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nopietnas bažas par teroristu un organizētās noziedzības grupējumu klātbūtni Venecuēlā, tās izplešanos un pārrobežu darbību, jo īpaši Kolumbijas virzienā, kas apdraud visa reģiona stabilitāti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa noteikt papildu sankcijas, kuras būtu vērstas uz nelikumīgu valsts iestāžu īpašumiem ārvalstīs un personām, kas ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem un represijām; uzskata, ka ES iestādēm attiecīgi ir jāierobežo šo personu un tuvāko radinieku pārvietošanās un ir jāiesaldē viņu aktīvi un vīzas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pieņem zināšanai Starptautiskās kontaktgrupas izveidi, norāda, ka tai nevajadzētu pieļaut, ka N. Maduro nelikumīgais režīms to izmanto kā līdzekli krīzes atrisināšanas novilcināšanai, lai saglabātu varu; norāda, ka kontaktgrupa līdz šim nav panākusi nekādus taustāmus rezultātus un ka tās galvenajam uzdevumam vajadzētu būt tādu apstākļu radīšanai, kas ļautu sarīkot ārkārtas prezidenta vēlēšanas un sekmēt humānās palīdzības piegādi, lai varētu apmierināt Venecuēlas iedzīvotāju neatliekamās vajadzības; prasa Starptautiskajai kontaktgrupai sadarboties ar Limas grupu, jo tā ir ievērojams reģionālais dalībnieks; šajā sakarā aicina EĀDD sadarbībā ar Eiropas Parlamentu piedāvāt savas speciālās zināšanas vēlēšanu atbalsta jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis, PV/AP un reģiona valstis apsvērt iespēju izveidot starptautisku donoru konferenci nolūkā nodrošināt plašu finanšu atbalstu rekonstrukcijai un pārejai uz demokrātiju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pilnībā atbalsta ANO ģenerālsekretāra aicinājumu veikt neatkarīgu un pilnīgu izmeklēšanu par reģistrētajiem cilvēku upuriem; atgādina par ES pausto apņemšanos īstenot daudzpusēju politiku ANO satvarā, lai izvairītos no humānās katastrofas ar lielākām sekām; atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu SKT saistībā ar tās lomu cīņā pret nesodāmību un centienos panākt, lai vardarbības un cilvēktiesību pārkāpumu izdarītāji tiktu tiesāti, un tam, lai tiktu uzsākta izmeklēšana pēc iepriekšējas pārbaudes par nelikumīgā N. Maduro režīma izdarītajiem noziegumiem, kuru starpā daži sniedzas līdz pat nopietniem noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kritizē Kubas režīma ietekmi Venecuēlā, ņemot vērā, ka tā, iefiltrējot savus aģentus, ir sekmējusi demokrātijas destabilizēšanu un politisko represiju pret opozīciju pastiprināšanu; norāda, ka šādai intervence varētu radīt sekas ES un Kubas attiecībām, tai skaitā saistībā ar Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp ES un Kubu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Venecuēlas Bolivāra Republikas likumīgajam pagaidu prezidentam un Nacionālajai asamblejai, Limas grupas valstu valdībām un parlamentiem, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai un Amerikas Valstu organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0199.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0313.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0436.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0061.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/107

---

P8_TA(2019)0328

Stāvoklis tiesiskuma jomā un korupcijas apkarošanā Eiropas Savienībā, jo īpaši Maltā un Slovākijā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par stāvokli tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā Eiropas Savienībā (ES), jo īpaši Maltā un Slovākijā (2018/2965(RSP))

(2021/C 108/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 4., 5., 6., 7., 9. un 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 4., 5., 6., 7., 9. un 10. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 20. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 20. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 6., 7., 8., 10., 11., 12. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 6., 7., 8., 10., 11., 12. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā Venēcijas komisijas atzinumu par Slovākijas Republikas Konstitucionālās tiesas tiesnešu iecelšanu, kas pieņemts tās 110. plenārsesijā (Venēcijā 2017. gada 10. un 11. martā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venēcijas komisijas atzinumu par Slovākijas Republikas Konstitucionālās tiesas tiesnešu iecelšanu, kas pieņemts tās 110. plenārsesijā (Venēcijā 2017. gada 10. un 11. martā),

| — | ņemot vērā Venēcijas komisijas atzinumu par konstitucionālo kārtību un varas dalījumu, kā arī tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu neatkarību Maltā, kas pieņemts tās 117. plenārsesijā (Venēcijā 2018. gada 14. un 15. decembrī), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venēcijas komisijas atzinumu par konstitucionālo kārtību un varas dalījumu, kā arī tiesu varas un tiesībaizsardzības iestāžu neatkarību Maltā, kas pieņemts tās 117. plenārsesijā (Venēcijā 2018. gada 14. un 15. decembrī),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 23. janvāra ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ieguldītājiem paredzētas sistēmas pilsonības un uzturēšanās atļaujas iegūšanai Eiropas Savienībā” (COM(2019)0012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 23. janvāra ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ieguldītājiem paredzētas sistēmas pilsonības un uzturēšanās atļaujas iegūšanai Eiropas Savienībā” (COM(2019)0012),

| — | ņemot vērā 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par ES pilsonību par maksu (1) un Eiropas Komisijas un Maltas iestāžu 2014. gada 29. janvāra kopīgo paziņojumu presei par Maltas individuālu ieguldītāju programmu (IIP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par ES pilsonību par maksu (1) un Eiropas Komisijas un Maltas iestāžu 2014. gada 29. janvāra kopīgo paziņojumu presei par Maltas individuālu ieguldītāju programmu (IIP),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (2) un 2018. gada 14. novembra rezolūciju par visaptveroša ES mehānisma nepieciešamību demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzībai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (2) un 2018. gada 14. novembra rezolūciju par visaptveroša ES mehānisma nepieciešamību demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzībai (3),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. novembra rezolūciju par tiesiskumu Maltā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. novembra rezolūciju par tiesiskumu Maltā (4),

| — | ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par Komisijas lēmumu piemērot LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz stāvokli Polijā (5), kā arī 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par stāvokli Polijā (6), 2016. gada 14. septembra rezolūciju par nesenajiem notikumiem Polijā un to ietekmi uz pamattiesībām, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (7), un 2017. gada 15. novembra rezolūciju par stāvokli tiesiskuma un demokrātijas jomā Polijā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par Komisijas lēmumu piemērot LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz stāvokli Polijā (5), kā arī 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par stāvokli Polijā (6), 2016. gada 14. septembra rezolūciju par nesenajiem notikumiem Polijā un to ietekmi uz pamattiesībām, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (7), un 2017. gada 15. novembra rezolūciju par stāvokli tiesiskuma un demokrātijas jomā Polijā (8),

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par pētniecisko žurnālistu aizsardzību Eiropā: slovāku žurnālista Ján Kuciak un Martina Kušnírová lieta (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par pētniecisko žurnālistu aizsardzību Eiropā: slovāku žurnālista Ján Kuciak un Martina Kušnírová lieta (9),

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. maija rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu plurālismu un brīvību Eiropas Savienībā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. maija rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu plurālismu un brīvību Eiropas Savienībā (10),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu, kurā Padome tiek aicināta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu konstatēt, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (11), kā arī 2015. gada 10. jūnija (12), 2015. gada 16. decembra (13) un 2017. gada 17. maija (14) rezolūcijas par stāvokli Ungārijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu, kurā Padome tiek aicināta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu konstatēt, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (11), kā arī 2015. gada 10. jūnija (12), 2015. gada 16. decembra (13) un 2017. gada 17. maija (14) rezolūcijas par stāvokli Ungārijā,

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. novembra rezolūciju par tiesiskumu Rumānijā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. novembra rezolūciju par tiesiskumu Rumānijā (15),

| — | ņemot vērā 2018. gada 22. marta ziņojumu par Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Budžeta kontroles komitejas ad hoc delegācijas vizīti Slovākijā 2018. gada 7.–9. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 22. marta ziņojumu par Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Budžeta kontroles komitejas ad hoc delegācijas vizīti Slovākijā 2018. gada 7.–9. martā,

| — | ņemot vērā 2019. gada 30. janvāra ziņojumu par Budžeta kontroles komitejas faktu konstatēšanas braucienu uz Slovākiju 2018. gada 17.–19. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 30. janvāra ziņojumu par Budžeta kontroles komitejas faktu konstatēšanas braucienu uz Slovākiju 2018. gada 17.–19. decembrī,

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. janvāra ziņojumu par Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Izmeklēšanas komitejas, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (PANA komitejas), ad hoc delegācijas vizīti Maltā 2017. gada 30. novembrī un 1. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. janvāra ziņojumu par Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Izmeklēšanas komitejas, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (PANA komitejas), ad hoc delegācijas vizīti Maltā 2017. gada 30. novembrī un 1. decembrī,

| — | ņemot vērā 2018. gada16. novembra ziņojumu par Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ad hoc delegācijas vizīti Slovākijā 2018. gada 17.–20. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada16. novembra ziņojumu par Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ad hoc delegācijas vizīti Slovākijā 2018. gada 17.–20. septembrī,

| — | ņemot vērā uzklausīšanas un viedokļu apmaiņas, ko veica 2018. gada 4. jūnijā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas izveidotā Darba grupa ar vispārējām pilnvarām uzraudzīt situāciju tiesiskuma jomā un korupcijas apkarošanas jomā ES un risināt konkrētas situācijas, jo īpaši Maltā un Slovākijā (Tiesiskuma uzraudzības grupa), sevišķi ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju un tās Īpašo ekspertu komiteju pasākumu novērtēšanai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai (MONEYVAL), Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO), valstu institūcijām un iestādēm, Eiropas Komisijas pārstāvjiem, ES aģentūrām, piemēram, Eiropolu, un dažādām citām ieinteresētajam personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un trauksmes cēlējiem Maltā un Slovākijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā uzklausīšanas un viedokļu apmaiņas, ko veica 2018. gada 4. jūnijā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas izveidotā Darba grupa ar vispārējām pilnvarām uzraudzīt situāciju tiesiskuma jomā un korupcijas apkarošanas jomā ES un risināt konkrētas situācijas, jo īpaši Maltā un Slovākijā (Tiesiskuma uzraudzības grupa), sevišķi ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju un tās Īpašo ekspertu komiteju pasākumu novērtēšanai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai (MONEYVAL), Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO), valstu institūcijām un iestādēm, Eiropas Komisijas pārstāvjiem, ES aģentūrām, piemēram, Eiropolu, un dažādām citām ieinteresētajam personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un trauksmes cēlējiem Maltā un Slovākijā,

| — | ņemot vērā Maltas premjerministra 2019. gada 13. marta vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Maltas premjerministra 2019. gada 13. marta vēstuli,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par stāvokli tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā Eiropas Savienībā, jo īpaši Maltā un Slovākijā (O-000015/2019 – B8-0017/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par stāvokli tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā Eiropas Savienībā, jo īpaši Maltā un Slovākijā (O-000015/2019 – B8-0017/2019),

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Tiesiskuma uzraudzības darba grupa (ROLMG) 2018. gada 4. jūnijā tika izveidota ar vispārējām pilnvarām uzraudzīt situāciju tiesiskuma jomā un korupcijas apkarošanas jomā ES un risināt konkrētas situācijas, jo īpaši Maltā un Slovākijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Tiesiskuma uzraudzības darba grupa (ROLMG) 2018. gada 4. jūnijā tika izveidota ar vispārējām pilnvarām uzraudzīt situāciju tiesiskuma jomā un korupcijas apkarošanas jomā ES un risināt konkrētas situācijas, jo īpaši Maltā un Slovākijā;

| B. | tā kā tiesiskums un demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un ES Līgumos un starptautiskajos cilvēktiesību instrumentos iestrādāto vērtību un principu ievērošana ir Savienības un tās dalībvalstu pienākumi, kas ir jāpilda; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesiskums un demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un ES Līgumos un starptautiskajos cilvēktiesību instrumentos iestrādāto vērtību un principu ievērošana ir Savienības un tās dalībvalstu pienākumi, kas ir jāpilda;

| C. | tā kā LES 6. panta 3. punktā ir apstiprināts, ka pamattiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija (ECTK) un kas izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, ir Savienības tiesību vispārīgo principu pamats; |
| --- | --- |

C.

tā kā LES 6. panta 3. punktā ir apstiprināts, ka pamattiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija (ECTK) un kas izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, ir Savienības tiesību vispārīgo principu pamats;

| D. | tā kā ES darbības pamatā ir savstarpējas uzticības pieņēmums, ka dalībvalstis rīkojas atbilstoši demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām, ko nosaka ECTK, Eiropas Savienības Pamattiesību harta un Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR); |
| --- | --- |

D.

tā kā ES darbības pamatā ir savstarpējas uzticības pieņēmums, ka dalībvalstis rīkojas atbilstoši demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām, ko nosaka ECTK, Eiropas Savienības Pamattiesību harta un Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR);

| E. | tā kā sistemātisku dalībvalsts atteikšanos ievērot Eiropas Savienības pamatvērtības un Līgumus, kam tā brīvprātīgi pievienojusies, nevar attaisnot nedz ar valsts suverenitāti, nedz ar subsidiaritāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā sistemātisku dalībvalsts atteikšanos ievērot Eiropas Savienības pamatvērtības un Līgumus, kam tā brīvprātīgi pievienojusies, nevar attaisnot nedz ar valsts suverenitāti, nedz ar subsidiaritāti;

| F. | tā kā ROLMG ir rīkojusi vairākas sanāksmes ar dažādām ieinteresētajām personām, pamatā pievēršoties stāvoklim Maltā un Slovākijā; tā kā ROLMG rīkoja arī vienu viedokļu apmaiņu par žurnālistu drošību Bulgārijā pēc Viktoria Marinova slepkavības; tā kā minētajā sanāksmē tika apspriesta arī žurnālistu Attila Biro un Dimitar Stoyanov, kuri izmeklēja iespējamu krāpšanos ar ES līdzekļiem Rumānijā un Bulgārijā, pagaidu apcietināšana; |
| --- | --- |

F.

tā kā ROLMG ir rīkojusi vairākas sanāksmes ar dažādām ieinteresētajām personām, pamatā pievēršoties stāvoklim Maltā un Slovākijā; tā kā ROLMG rīkoja arī vienu viedokļu apmaiņu par žurnālistu drošību Bulgārijā pēc Viktoria Marinova slepkavības; tā kā minētajā sanāksmē tika apspriesta arī žurnālistu Attila Biro un Dimitar Stoyanov, kuri izmeklēja iespējamu krāpšanos ar ES līdzekļiem Rumānijā un Bulgārijā, pagaidu apcietināšana;

| G. | tā kā Daphne Caruana Galizia slepkavība Maltā, Ján Kuciak un viņa līgavas Martina Kušnírová slepkavība Slovākijā, kā arī Viktoria Marinova slepkavība Bulgārijā ir satricinājušas Eiropas sabiedrisko domu un stindzinoši iedarbojas uz ES žurnālistiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā Daphne Caruana Galizia slepkavība Maltā, Ján Kuciak un viņa līgavas Martina Kušnírová slepkavība Slovākijā, kā arī Viktoria Marinova slepkavība Bulgārijā ir satricinājušas Eiropas sabiedrisko domu un stindzinoši iedarbojas uz ES žurnālistiem;

| H. | tā kā šo slepkavību izmeklēšanā pagaidām ir identificēti vairāki aizdomās turētie, taču nav izdarīti nekādi secinājumi par iespējamajiem slepkavību pasūtītājiem, lai gan tas ir svarīgākais, kas jānoskaidro; tā kā Maltā trim personām ir izvirzītas apsūdzības un miertiesas izmeklēšana par slepkavību joprojām norit; |
| --- | --- |

H.

tā kā šo slepkavību izmeklēšanā pagaidām ir identificēti vairāki aizdomās turētie, taču nav izdarīti nekādi secinājumi par iespējamajiem slepkavību pasūtītājiem, lai gan tas ir svarīgākais, kas jānoskaidro; tā kā Maltā trim personām ir izvirzītas apsūdzības un miertiesas izmeklēšana par slepkavību joprojām norit;

| I. | tā kā ROLMG nevarēja noskaidrot izmeklēšanas stāvokli visos tās aspektos, jo iestādes atsaucās uz leģitīmu vajadzību nodrošināt konfidencialitāti, lai sargātu lietas progresu; |
| --- | --- |

I.

tā kā ROLMG nevarēja noskaidrot izmeklēšanas stāvokli visos tās aspektos, jo iestādes atsaucās uz leģitīmu vajadzību nodrošināt konfidencialitāti, lai sargātu lietas progresu;

| J. | tā kā ROLMG ir bijusi iespēja izskatīt daudzus problemātiskus Maltas un Slovākijas tiesiskuma aspektus, it sevišķi jomās, uz kurām attiecās Daphne Caruana Galizia un Ján Kuciak veiktais darbs; |
| --- | --- |

J.

tā kā ROLMG ir bijusi iespēja izskatīt daudzus problemātiskus Maltas un Slovākijas tiesiskuma aspektus, it sevišķi jomās, uz kurām attiecās Daphne Caruana Galizia un Ján Kuciak veiktais darbs;

| K. | tā kā ROLMG regulāri saņēma informāciju — arī no Daphne Caruana Galizia radiniekiem — par prasību veikt pilnīgu un neatkarīgu publisku izmeklēšanu par viņas slepkavību, jo īpaši par apstākļiem, kas ļāva šādai slepkavībai notikt, valsts iestāžu reakciju uz to, kā arī pasākumiem, ko varētu ieviest, lai šāda slepkavība vairs nekad neatkārtotos; |
| --- | --- |

K.

tā kā ROLMG regulāri saņēma informāciju — arī no Daphne Caruana Galizia radiniekiem — par prasību veikt pilnīgu un neatkarīgu publisku izmeklēšanu par viņas slepkavību, jo īpaši par apstākļiem, kas ļāva šādai slepkavībai notikt, valsts iestāžu reakciju uz to, kā arī pasākumiem, ko varētu ieviest, lai šāda slepkavība vairs nekad neatkārtotos;

| L. | tā kā līmenis, kādā šajās izmeklēšanās notiek sadarbība ar Eiropolu, karā izmeklēšanā ir citāds; |
| --- | --- |

L.

tā kā līmenis, kādā šajās izmeklēšanās notiek sadarbība ar Eiropolu, karā izmeklēšanā ir citāds;

| M. | tā kā — jo īpaši Maltas gadījumā — iepriekšējais Eiropola direktors norādīja uz neoptimālu Maltas iestāžu un Eiropola sadarbības līmeni, savukārt viņa pēcteča vērtējumā situācija ir uzlabojusies līdz apmierinošam līmenim; tā kā Eiropola pārstāvji ROLMG norādīja, ka izmeklēšana ar trīs aizdomās turēto apcietināšanu vēl nenoslēdzās; tā kā Eiropola eksperti tika iecelti veikt konkrētus miertiesas izmeklēšanas uzdevumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā — jo īpaši Maltas gadījumā — iepriekšējais Eiropola direktors norādīja uz neoptimālu Maltas iestāžu un Eiropola sadarbības līmeni, savukārt viņa pēcteča vērtējumā situācija ir uzlabojusies līdz apmierinošam līmenim; tā kā Eiropola pārstāvji ROLMG norādīja, ka izmeklēšana ar trīs aizdomās turēto apcietināšanu vēl nenoslēdzās; tā kā Eiropola eksperti tika iecelti veikt konkrētus miertiesas izmeklēšanas uzdevumus;

| N. | tā kā attiecībā uz žurnālistes Pavla Holcová telefona konfiskāciju Slovākijā joprojām nav skaidrs, kā tas tika iegūts, un nav skaidrības arī par Eiropola piekļuvi datiem, kas no tā iegūti, lai gan Eiropols norādīja, ka atbalstītu telefona analīzi; |
| --- | --- |

N.

tā kā attiecībā uz žurnālistes Pavla Holcová telefona konfiskāciju Slovākijā joprojām nav skaidrs, kā tas tika iegūts, un nav skaidrības arī par Eiropola piekļuvi datiem, kas no tā iegūti, lai gan Eiropols norādīja, ka atbalstītu telefona analīzi;

| O. | tā kā pastāv nopietnas bažas par korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanu Savienībā, tostarp Maltā un Slovākijā, un tā kā tas var graut iedzīvotāju uzticēšanos publiskajām institūcijām un potenciāli novest pie bīstamas saiknes starp noziedzīgām grupām un publiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

O.

tā kā pastāv nopietnas bažas par korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanu Savienībā, tostarp Maltā un Slovākijā, un tā kā tas var graut iedzīvotāju uzticēšanos publiskajām institūcijām un potenciāli novest pie bīstamas saiknes starp noziedzīgām grupām un publiskajām iestādēm;

| P. | tā kā liels Eiropas pētniecisko žurnālistu konsorcijs ir veicis izpēti un publicējis daudz materiālu par pētniecisko darbu, ko publicēja Daphne Caruana Galizia; |
| --- | --- |

P.

tā kā liels Eiropas pētniecisko žurnālistu konsorcijs ir veicis izpēti un publicējis daudz materiālu par pētniecisko darbu, ko publicēja Daphne Caruana Galizia;

| Q. | tā kā Savienībā jo īpaši nepietiekama ir cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, cita starpā tādēļ, ka pastāv nepilnības nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas ES tiesību aktu īstenošanā, kuras nonākušas priekšplānā nesenos nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas nepietiekamas izpildes gadījumos, kuros dažādās dalībvalstīs bija iesaistītas lielas banku iestādes; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Savienībā jo īpaši nepietiekama ir cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, cita starpā tādēļ, ka pastāv nepilnības nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas ES tiesību aktu īstenošanā, kuras nonākušas priekšplānā nesenos nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas nepietiekamas izpildes gadījumos, kuros dažādās dalībvalstīs bija iesaistītas lielas banku iestādes;

| R. | tā kā Eiropas Banku iestāde (EBI) 2018. gada jūlija ieteikumā Maltas Finanšu izlūkošanas analīzes vienībai (FIAU) secināja, ka Maltā ir “vispārēji un sistemātiski nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas trūkumi”, it sevišķi attiecībā uz Pilatus Bank lietu, tomēr EBI arī atzina, ka FIAU rīcības plāns ir “solis pareizajā virzienā”; tā kā Komisija pēc tam secināja, ka “Maltas FIAU neievēroja savus pienākumus”, ko tai uzliek ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas tiesību akti, un ka tā nepilnīgi īstenoja EBI ieteikumu; tā kā tāpēc Komisija 2018. gada novembrī pieņēma atzinumu par šo lietu; |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Banku iestāde (EBI) 2018. gada jūlija ieteikumā Maltas Finanšu izlūkošanas analīzes vienībai (FIAU) secināja, ka Maltā ir “vispārēji un sistemātiski nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas trūkumi”, it sevišķi attiecībā uz Pilatus Bank lietu, tomēr EBI arī atzina, ka FIAU rīcības plāns ir “solis pareizajā virzienā”; tā kā Komisija pēc tam secināja, ka “Maltas FIAU neievēroja savus pienākumus”, ko tai uzliek ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas tiesību akti, un ka tā nepilnīgi īstenoja EBI ieteikumu; tā kā tāpēc Komisija 2018. gada novembrī pieņēma atzinumu par šo lietu;

| S. | tā kā Maltā ir ļoti liela banku nozare, kurā ietilpst dažas konkrētas banku iestādes, kas neievēro visus regulatīvos standartus un prasības, un to apliecina tādi piemēri kā Pilatus Bank un fakts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) tai atņēma licenci; |
| --- | --- |

S.

tā kā Maltā ir ļoti liela banku nozare, kurā ietilpst dažas konkrētas banku iestādes, kas neievēro visus regulatīvos standartus un prasības, un to apliecina tādi piemēri kā Pilatus Bank un fakts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) tai atņēma licenci;

| T. | tā kā publiski nav pieejams izmeklēšanas ziņojums par Egrant; tā kā pieejamie secinājumi neapstiprina, ka Egrant Inc. pieder Maltas premjerministram un viņa sievai; tā kā pilnīgs un necenzēts izmeklēšanas ziņojums ir pieejams tikai premjerministram, tieslietu ministram, premjerministra personāla vadītājam un premjerministra komunikācijas vadītājam; |
| --- | --- |

T.

tā kā publiski nav pieejams izmeklēšanas ziņojums par Egrant; tā kā pieejamie secinājumi neapstiprina, ka Egrant Inc. pieder Maltas premjerministram un viņa sievai; tā kā pilnīgs un necenzēts izmeklēšanas ziņojums ir pieejams tikai premjerministram, tieslietu ministram, premjerministra personāla vadītājam un premjerministra komunikācijas vadītājam;

| U. | tā kā nekādas pēcākas izmeklēšanas nav atklājušas Egrant faktiskās īpašumtiesības, kas joprojām ir jānoskaidro; |
| --- | --- |

U.

tā kā nekādas pēcākas izmeklēšanas nav atklājušas Egrant faktiskās īpašumtiesības, kas joprojām ir jānoskaidro;

| V. | tā kā atklātībā nonākusī informācija par uzņēmuma 17 Black faktisko īpašnieku — tas esot Tumas Group izpilddirektors, kam Maltas valdība piešķīra tiesības slēgt līgumu par ElectroGas spēkstacijas būvniecību Maltā, — vēl skaidrāk parāda, kāpēc ir vajadzīga pārredzamība attiecībā uz finanšu interesēm un saiknēm ar valdības locekļiem, piemēram, premjerministra personāla vadītāju un pašreizējo tūrisma ministru un bijušo enerģētikas ministru; |
| --- | --- |

V.

tā kā atklātībā nonākusī informācija par uzņēmuma 17 Black faktisko īpašnieku — tas esot Tumas Group izpilddirektors, kam Maltas valdība piešķīra tiesības slēgt līgumu par ElectroGas spēkstacijas būvniecību Maltā, — vēl skaidrāk parāda, kāpēc ir vajadzīga pārredzamība attiecībā uz finanšu interesēm un saiknēm ar valdības locekļiem, piemēram, premjerministra personāla vadītāju un pašreizējo tūrisma ministru un bijušo enerģētikas ministru;

| W. | tā kā premjerministra personāla vadītājs un pašreizējais tūrisma ministrs un bijušais enerģētikas ministrs ir vienīgās augsta līmeņa valdības amatpersonas, kas kādā ES dalībvalstī izrādījušās “Panamas dokumentos” atklātas juridiskas vienības faktiskie īpašnieki; tā kā pēdējā minētā persona deva liecību Eiropas Parlamenta delegācijai par savu uzņēmumu izmantošanu, kas ir pretrunā “Panamas dokumentu” publikācijām; |
| --- | --- |

W.

tā kā premjerministra personāla vadītājs un pašreizējais tūrisma ministrs un bijušais enerģētikas ministrs ir vienīgās augsta līmeņa valdības amatpersonas, kas kādā ES dalībvalstī izrādījušās “Panamas dokumentos” atklātas juridiskas vienības faktiskie īpašnieki; tā kā pēdējā minētā persona deva liecību Eiropas Parlamenta delegācijai par savu uzņēmumu izmantošanu, kas ir pretrunā “Panamas dokumentu” publikācijām;

| X. | tā kā nepietiekama žurnālistu drošība un pilsoniskās sabiedrības telpas sarukšana vajāšanas un iebiedēšanas rezultātā noved pie vājākas pārraudzības pār izpildvaru un iedzīvotāju pilsoniskās iesaistes erozijas; |
| --- | --- |

X.

tā kā nepietiekama žurnālistu drošība un pilsoniskās sabiedrības telpas sarukšana vajāšanas un iebiedēšanas rezultātā noved pie vājākas pārraudzības pār izpildvaru un iedzīvotāju pilsoniskās iesaistes erozijas;

| Y. | tā kā žurnālisti, it īpaši, bet ne tikai pētnieciskie žurnālisti, aizvien vairāk saskaras ar tā saukto stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP), kas vērsta pret viņiem ar mērķi kavēt viņu darbu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā žurnālisti, it īpaši, bet ne tikai pētnieciskie žurnālisti, aizvien vairāk saskaras ar tā saukto stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP), kas vērsta pret viņiem ar mērķi kavēt viņu darbu;

| Z. | tā kā Daphne Caruana Galizia ģimenei pat pēc viņas nāves ir nācies saskarties ar naida kampaņām un tiesvedību par apmelošanu, tostarp ar tādu, ko sākuši Maltas valdības locekļi, un premjerministra vietnieks ir norādījis, ka, viņaprāt, apturēt šos tiesvedības procesus nav nepieciešams; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Daphne Caruana Galizia ģimenei pat pēc viņas nāves ir nācies saskarties ar naida kampaņām un tiesvedību par apmelošanu, tostarp ar tādu, ko sākuši Maltas valdības locekļi, un premjerministra vietnieks ir norādījis, ka, viņaprāt, apturēt šos tiesvedības procesus nav nepieciešams;

| AA. | tā kā Daphne Caruana Galizia ģimene un draugi, kā arī pilsoniskās sabiedrības aktīvisti saskaras ar to, ka viņas improvizētajā piemiņas vietā pastāvīgi tiek novākti un iznīcināti piemiņas apliecinājumi; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Daphne Caruana Galizia ģimene un draugi, kā arī pilsoniskās sabiedrības aktīvisti saskaras ar to, ka viņas improvizētajā piemiņas vietā pastāvīgi tiek novākti un iznīcināti piemiņas apliecinājumi;

| AB. | tā kā Venēcijas komisija atzinumā par Maltu, kas pieņemts tās 117. plenārsesijā 2018. gada 14. un 15. decembrī (16), ir uzsvērusi valstu pienākumu rīkoties, lai aizsargātu žurnālistus — kas ir tieši ar tiesiskumu saistīts jautājums —, un ir uzstājusi, ka “[Maltas] valdībai ir starptautiski noteikts pienākums nodrošināt, ka mediji un pilsoniskā sabiedrība var aktīvi darboties iestāžu atbildības panākšanā” (17); |
| --- | --- |

AB.

tā kā Venēcijas komisija atzinumā par Maltu, kas pieņemts tās 117. plenārsesijā 2018. gada 14. un 15. decembrī (16), ir uzsvērusi valstu pienākumu rīkoties, lai aizsargātu žurnālistus — kas ir tieši ar tiesiskumu saistīts jautājums —, un ir uzstājusi, ka “[Maltas] valdībai ir starptautiski noteikts pienākums nodrošināt, ka mediji un pilsoniskā sabiedrība var aktīvi darboties iestāžu atbildības panākšanā” (17);

| AC. | tā kā Venēcijas komisija ir uzsvērusi, ka Tiesnešu iecelšanas komitejas (TIK) izveide 2016. gadā bija pareizs Maltas iestāžu solis, un tā ir arī uzsvērusi, ka tiesu varas neatkarības ziņā vairāki aspekti joprojām tomēr raisa bažas, it sevišķi attiecībā uz prokuratūras pilnvaru organizāciju un tiesisko struktūru, kā arī attiecībā uz vispārējo varas dalījumu un līdzsvaru valstī, kas acīmredzami nosliecas par labu izpildvarai, īpaši premjerministram, kuram ir tālejošas pilnvaras, tostarp — dažādās iecelšanas procedūrās, arī tiesnešu iecelšanā, un ka trūkst pienācīgas līdzsvara un atsvara sistēmas (18); |
| --- | --- |

AC.

tā kā Venēcijas komisija ir uzsvērusi, ka Tiesnešu iecelšanas komitejas (TIK) izveide 2016. gadā bija pareizs Maltas iestāžu solis, un tā ir arī uzsvērusi, ka tiesu varas neatkarības ziņā vairāki aspekti joprojām tomēr raisa bažas, it sevišķi attiecībā uz prokuratūras pilnvaru organizāciju un tiesisko struktūru, kā arī attiecībā uz vispārējo varas dalījumu un līdzsvaru valstī, kas acīmredzami nosliecas par labu izpildvarai, īpaši premjerministram, kuram ir tālejošas pilnvaras, tostarp — dažādās iecelšanas procedūrās, arī tiesnešu iecelšanā, un ka trūkst pienācīgas līdzsvara un atsvara sistēmas (18);

| AD. | tā kā Venēcijas komisija ir norādījusi, ka pašreizējais Maltas prokuratūras pilnvaru dalījums starp policiju un ģenerālprokuratūru ir “neskaidra sistēma”, kas “no varas dalījuma perspektīvas ir problemātiska”; tā kā Venēcijas komisija ir norādījusi arī, ka ģenerālprokurora amats, kas ietver prokurora pilnvaras un reizē arī valdības juridiskā padomnieka funkciju un FIAU vadības funkciju, ir amats ar ārkārtīgi lielām pilnvarām, kas “ir problemātisks no demokrātiska līdzsvara un atsvara principa un varas dalījuma perspektīvas” (19); |
| --- | --- |

AD.

tā kā Venēcijas komisija ir norādījusi, ka pašreizējais Maltas prokuratūras pilnvaru dalījums starp policiju un ģenerālprokuratūru ir “neskaidra sistēma”, kas “no varas dalījuma perspektīvas ir problemātiska”; tā kā Venēcijas komisija ir norādījusi arī, ka ģenerālprokurora amats, kas ietver prokurora pilnvaras un reizē arī valdības juridiskā padomnieka funkciju un FIAU vadības funkciju, ir amats ar ārkārtīgi lielām pilnvarām, kas “ir problemātisks no demokrātiska līdzsvara un atsvara principa un varas dalījuma perspektīvas” (19);

| AE. | tā kā Venēcijas komisijas delegācija ir norādījusi, ka stingrāks ģenerālprokurora uzdevumu nodalījums “pēc Komisijas 2013. gada ziņojuma par holistisku tiesu sistēmas reformu Maltā ir kļuvis plaši pieņemts” (20); tā kā Maltas valdība ir paziņojusi, ka tā sāks leģislatīvu procesu, lai īstenotu šādu nodalījumu; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Venēcijas komisijas delegācija ir norādījusi, ka stingrāks ģenerālprokurora uzdevumu nodalījums “pēc Komisijas 2013. gada ziņojuma par holistisku tiesu sistēmas reformu Maltā ir kļuvis plaši pieņemts” (20); tā kā Maltas valdība ir paziņojusi, ka tā sāks leģislatīvu procesu, lai īstenotu šādu nodalījumu;

| AF. | tā kā Venēcijas komisija ir norādījusi, ka līdzās ģenerālprokuroram un policijai esošajām prokuratūras pilnvarām arī miertiesneši var sākt izmeklēšanu un ka tādas izmeklēšanas un policijas izmeklēšanas, šķiet, netiek koordinētas (21); |
| --- | --- |

AF.

tā kā Venēcijas komisija ir norādījusi, ka līdzās ģenerālprokuroram un policijai esošajām prokuratūras pilnvarām arī miertiesneši var sākt izmeklēšanu un ka tādas izmeklēšanas un policijas izmeklēšanas, šķiet, netiek koordinētas (21);

| AG. | tā kā Venēcijas komisija ir arī uzsvērusi, ka Pastāvīgajai pretkorupcijas komisijai (PPK) ir trūkumi sastāva ziņā, proti, tās locekļu iecelšana ir atkarīga no premjerministra, pat ja viņam ir jāapspriežas ar opozīciju, un ziņojumu adresātu ziņā — tie ir adresēti tieslietu ministram, kam nav izmeklēšanas pilnvaru, līdz ar to tikai ļoti nelielā skaitā gadījumu ziņojumu rezultātā patiešām ir sākusies izmeklēšana un kriminālvajāšana (22); |
| --- | --- |

AG.

tā kā Venēcijas komisija ir arī uzsvērusi, ka Pastāvīgajai pretkorupcijas komisijai (PPK) ir trūkumi sastāva ziņā, proti, tās locekļu iecelšana ir atkarīga no premjerministra, pat ja viņam ir jāapspriežas ar opozīciju, un ziņojumu adresātu ziņā — tie ir adresēti tieslietu ministram, kam nav izmeklēšanas pilnvaru, līdz ar to tikai ļoti nelielā skaitā gadījumu ziņojumu rezultātā patiešām ir sākusies izmeklēšana un kriminālvajāšana (22);

| AH. | tā kā Venēcijas komisija ir secinājusi, ka policijas komisāra iecelšanas procedūras pamatā vajadzētu būt atklātam konkursam un ka policijas komisārs sabiedrībai būtu jāuztver kā politiski neitrāla amatpersona (23); |
| --- | --- |

AH.

tā kā Venēcijas komisija ir secinājusi, ka policijas komisāra iecelšanas procedūras pamatā vajadzētu būt atklātam konkursam un ka policijas komisārs sabiedrībai būtu jāuztver kā politiski neitrāla amatpersona (23);

| AI. | tā kā Malta ir sākusi konstitucionālo reformu izskatīšanu, kuru pārrauga prezidents un kurā piedalās dažādi politiskie spēki un pilsoniskā sabiedrība, un lielākajai daļai reformu būs vajadzīgs divu trešdaļu Parlamenta vairākums; |
| --- | --- |

AI.

tā kā Malta ir sākusi konstitucionālo reformu izskatīšanu, kuru pārrauga prezidents un kurā piedalās dažādi politiskie spēki un pilsoniskā sabiedrība, un lielākajai daļai reformu būs vajadzīgs divu trešdaļu Parlamenta vairākums;

| AJ. | tā kā Eiropas Parlaments, sekodams līdzi aizvien sliktākajam tiesiskuma stāvoklim dalībvalstīs, pilda svarīgu Eiropas demokrātijas funkciju un tā kā Tiesiskuma uzraudzības grupas formāts Parlamentam dod iespēju rūpīgi sekot līdzi norisēm un sazināties ar dalībvalstu iestādēm un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Eiropas Parlaments, sekodams līdzi aizvien sliktākajam tiesiskuma stāvoklim dalībvalstīs, pilda svarīgu Eiropas demokrātijas funkciju un tā kā Tiesiskuma uzraudzības grupas formāts Parlamentam dod iespēju rūpīgi sekot līdzi norisēm un sazināties ar dalībvalstu iestādēm un pilsonisko sabiedrību;

| AK. | tā kā par spīti plaši atbalstītajām Parlamenta rezolūcijām (24) Komisija joprojām nav nākusi klajā ar priekšlikumu par vispusīgu un neatkarīgu mehānismu demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību situācijas ikgadējai uzraudzībai dalībvalstīs; |
| --- | --- |

AK.

tā kā par spīti plaši atbalstītajām Parlamenta rezolūcijām (24) Komisija joprojām nav nākusi klajā ar priekšlikumu par vispusīgu un neatkarīgu mehānismu demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību situācijas ikgadējai uzraudzībai dalībvalstīs;

| AL. | tā kā ES dalībvalstis, izmantodamas “ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmas”, būtiski apdraud cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, grauj savstarpējo uzticību Šengenas zonā un tās integritāti, dod iespēju uzņemt trešo valstu valstspiederīgos uz viņu uzkrātās bagātības pamata vien, ne balstoties uz noderīgām zināšanām, prasmēm vai humanitāriem apsvērumiem, un noved pie faktiskas ES pilsonības pārdošanas; tā kā Komisija ir skaidri norādījusi, ka vairs neatbalsta Maltas ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmas; |
| --- | --- |

AL.

tā kā ES dalībvalstis, izmantodamas “ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmas”, būtiski apdraud cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, grauj savstarpējo uzticību Šengenas zonā un tās integritāti, dod iespēju uzņemt trešo valstu valstspiederīgos uz viņu uzkrātās bagātības pamata vien, ne balstoties uz noderīgām zināšanām, prasmēm vai humanitāriem apsvērumiem, un noved pie faktiskas ES pilsonības pārdošanas; tā kā Komisija ir skaidri norādījusi, ka vairs neatbalsta Maltas ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmas;

| AM. | tā kā Komisija ir publicējusi ziņojumu par ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmām, kurā apzinātas pastāvošās prakses un konkrēti riski, ko šādas shēmas rada Savienībai, it sevišķi drošības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un korupcijas ziņā; |
| --- | --- |

AM.

tā kā Komisija ir publicējusi ziņojumu par ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmām, kurā apzinātas pastāvošās prakses un konkrēti riski, ko šādas shēmas rada Savienībai, it sevišķi drošības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un korupcijas ziņā;

| AN. | tā kā Maltas valdība ir noslēgusi konfidenciālu līgumu ar privātuzņēmumu Henley & Partners, lai īstenotu Maltas “ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmu”, tādējādi liedzot iespēju pārbaudīt, vai procedūras, par ko panākta vienošanās, pārdošanas apjoms un noteikumi atbilst Maltas, ES un starptautiskajām tiesībām un drošības apsvērumiem; |
| --- | --- |

AN.

tā kā Maltas valdība ir noslēgusi konfidenciālu līgumu ar privātuzņēmumu Henley & Partners, lai īstenotu Maltas “ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmu”, tādējādi liedzot iespēju pārbaudīt, vai procedūras, par ko panākta vienošanās, pārdošanas apjoms un noteikumi atbilst Maltas, ES un starptautiskajām tiesībām un drošības apsvērumiem;

| AO. | tā kā dzīvesvietas prasības, ko pieteikumu iesniedzējiem nosaka Maltas ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēma, netiek īstenotas atbilstoši nosacījumiem, par kuriem attiecībā uz šādām shēmām 2014. gadā tika panākta vienošanās ar Komisiju; tā kā Komisija nav iedarbīgi rīkojusies, lai vērstos pret šo dzīvesvietas prasības neievērošanu; |
| --- | --- |

AO.

tā kā dzīvesvietas prasības, ko pieteikumu iesniedzējiem nosaka Maltas ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēma, netiek īstenotas atbilstoši nosacījumiem, par kuriem attiecībā uz šādām shēmām 2014. gadā tika panākta vienošanās ar Komisiju; tā kā Komisija nav iedarbīgi rīkojusies, lai vērstos pret šo dzīvesvietas prasības neievērošanu;

| AP. | tā kā nav pilnīgi izmeklētas ziņas par to, ka Maltas amatpersonas esot pārdevušas medicīniskās un Šengenas vīzas Lībijā un Alžīrijā (25); |
| --- | --- |

AP.

tā kā nav pilnīgi izmeklētas ziņas par to, ka Maltas amatpersonas esot pārdevušas medicīniskās un Šengenas vīzas Lībijā un Alžīrijā (25);

| AQ. | tā kā žurnālisti Slovākijā ROLMG delegācijas vizītes laikā norādīja, ka darbojas apstākļos, kuros ne vienmēr var būt garantēta pilnīga neatkarība un drošība; tā kā RTVS (Slovākijas Radio un televīzija) gadījumā Slovākijā vairākkārt bijusi vērojama politiska iejaukšanās žurnālistu darbā, piemēram, īsu ziņu vadlīniju izdošana; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā žurnālisti Slovākijā ROLMG delegācijas vizītes laikā norādīja, ka darbojas apstākļos, kuros ne vienmēr var būt garantēta pilnīga neatkarība un drošība; tā kā RTVS (Slovākijas Radio un televīzija) gadījumā Slovākijā vairākkārt bijusi vērojama politiska iejaukšanās žurnālistu darbā, piemēram, īsu ziņu vadlīniju izdošana;

| AR. | tā kā Slovākijā pašlaik tiek pārskatīts Preses likums, savukārt tas dod iespēju stiprināt mediju brīvību un žurnālistu drošību; tā kā pašreizējais leģislatīvā akta priekšlikums var ierobežot mediju brīvību; |
| --- | --- |

AR.

tā kā Slovākijā pašlaik tiek pārskatīts Preses likums, savukārt tas dod iespēju stiprināt mediju brīvību un žurnālistu drošību; tā kā pašreizējais leģislatīvā akta priekšlikums var ierobežot mediju brīvību;

| AS. | tā kā ir ziņas par korupciju un krāpšanu Slovākijā, tostarp attiecībā uz ES lauksaimniecības līdzekļiem, kur iesaistīta lauksaimniecības maksājumu aģentūra, un šīs ziņas, no kurām daļu jau izmeklē OLAF un par kurām Parlamenta Budžeta kontroles komiteja 2018. gada decembrī devās faktu konstatēšanas braucienā uz Slovākiju, ir vērts padziļināti un neatkarīgi izmeklēt; tā kā Slovākijai no visām ES dalībvalstīm ir visaugstākais pārkāpumu un krāpšanas gadījumu skaits (26); |
| --- | --- |

AS.

tā kā ir ziņas par korupciju un krāpšanu Slovākijā, tostarp attiecībā uz ES lauksaimniecības līdzekļiem, kur iesaistīta lauksaimniecības maksājumu aģentūra, un šīs ziņas, no kurām daļu jau izmeklē OLAF un par kurām Parlamenta Budžeta kontroles komiteja 2018. gada decembrī devās faktu konstatēšanas braucienā uz Slovākiju, ir vērts padziļināti un neatkarīgi izmeklēt; tā kā Slovākijai no visām ES dalībvalstīm ir visaugstākais pārkāpumu un krāpšanas gadījumu skaits (26);

| AT. | tā kā ROLMG locekļiem ir bažas par tiesībaizsardzības iestāžu neitralitāti un tiesu varas neatkarību Slovākijā, jo īpaši sakarā ar politizāciju un pārredzamības trūkumu atlases un iecelšanas procesos, piemēram, policijas priekšnieka amata gadījumā; |
| --- | --- |

AT.

tā kā ROLMG locekļiem ir bažas par tiesībaizsardzības iestāžu neitralitāti un tiesu varas neatkarību Slovākijā, jo īpaši sakarā ar politizāciju un pārredzamības trūkumu atlases un iecelšanas procesos, piemēram, policijas priekšnieka amata gadījumā;

| AU. | tā kā pēc Ján Kuciak slepkavības atkāpās Slovākijas premjerministrs un citi augsta ranga valdības locekļi, kā arī ģenerālprokurora vietnieks un policijas priekšnieks; |
| --- | --- |

AU.

tā kā pēc Ján Kuciak slepkavības atkāpās Slovākijas premjerministrs un citi augsta ranga valdības locekļi, kā arī ģenerālprokurora vietnieks un policijas priekšnieks;

| AV. | tā kā Slovākijā nav noslēdzies leģislatīvais process attiecībā uz Konstitucionālās tiesas tiesnešu atlasi un gaidāmā deviņu Konstitucionālās tiesas tiesnešu atlase (kam jānotiek tiesnešu pensionēšanās dēļ) notiks saskaņā ar pastāvošajām procedūrām; tā kā Slovākijas parlaments šo atlases procesu pašlaik bloķē; |
| --- | --- |

AV.

tā kā Slovākijā nav noslēdzies leģislatīvais process attiecībā uz Konstitucionālās tiesas tiesnešu atlasi un gaidāmā deviņu Konstitucionālās tiesas tiesnešu atlase (kam jānotiek tiesnešu pensionēšanās dēļ) notiks saskaņā ar pastāvošajām procedūrām; tā kā Slovākijas parlaments šo atlases procesu pašlaik bloķē;

| AW. | tā kā ROLMG locekļi savos braucienos konstatēja Slovākijas valsts iestāžu darbinieku un pilsoniskās sabiedrības locekļu apņēmību ievērot tiesiskuma standartus; |
| --- | --- |

AW.

tā kā ROLMG locekļi savos braucienos konstatēja Slovākijas valsts iestāžu darbinieku un pilsoniskās sabiedrības locekļu apņēmību ievērot tiesiskuma standartus;

| AX. | tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” 2018. gada pasaules preses brīvības indeksā Slovākija ir 27. vietā (2017. gadā tā bija 17. vietā), Malta — 65. vietā (kritums no 47. vietas), bet no ES dalībvalstīm viszemāk ierindojas Bulgārija, proti, 111. vietā (kritums no 109. vietas 2017. gadā); |
| --- | --- |

AX.

tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” 2018. gada pasaules preses brīvības indeksā Slovākija ir 27. vietā (2017. gadā tā bija 17. vietā), Malta — 65. vietā (kritums no 47. vietas), bet no ES dalībvalstīm viszemāk ierindojas Bulgārija, proti, 111. vietā (kritums no 109. vietas 2017. gadā);

| AY. | tā kā Transparency International ikgadējā korupcijas uztveres indeksā Maltu ierindoja 51. vietā (kritums no 46. vietas 2017. gadā), Slovākiju — 57. vietā (kritums no 54. vietas 2017. gadā), bet Bulgāriju — 77. vieta (kritums no 71. vietas 2017. gadā); tā kā šim trim valstīm rādītāji ir būtiski zem ES vidējā rādītāja (27), |
| --- | --- |

AY.

tā kā Transparency International ikgadējā korupcijas uztveres indeksā Maltu ierindoja 51. vietā (kritums no 46. vietas 2017. gadā), Slovākiju — 57. vietā (kritums no 54. vietas 2017. gadā), bet Bulgāriju — 77. vieta (kritums no 71. vietas 2017. gadā); tā kā šim trim valstīm rādītāji ir būtiski zem ES vidējā rādītāja (27),

Vispārīgas piezīmes

| 1. | asi nosoda to, ka aizvien vairāk dalībvalstu valdību pastāvīgi cenšas vājināt tiesiskumu, varas sadalījumu un tiesu sistēmas neatkarību; pauž bažas par to, ka joprojām pastāv problēmas ar Eiropas Padomes standartu piemērošanu, lai gan vairākums dalībvalstu ir pieņēmušas tiesību aktus, ar ko nodrošināt tiesu sistēmas neatkarību un neitralitāti atbilstoši minētajiem standartiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka tiesiskums ir visu LES 2. pantā minēto vērtību aizsardzības daļa un priekšnoteikums; aicina visus attiecīgos ES un valsts līmeņa aktorus, tostarp valdības, parlamentus un tiesu iestādes, intensīvāk strādāt pie tiesiskuma ievērošanas un stiprināšanas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ar lielām bažām norāda, ka žurnālisti un mediji saskaras ar aizvien lielāku apdraudējumu, šī profesija tiek sabiedriski nomelnota un vispārēji vājināta, nozarē vērojama aizvien izteiktāka ekonomiskā koncentrācija, palielinās dezinformācija; atgādina, ka spēcīga, tiesiskumā balstīta demokrātija nevar funkcionēt bez spēcīgas un neatkarīgas ceturtās varas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Padomi izskatīt Komisijas priekšlikumus par pārkāpuma procedūrām un LES 7. panta procedūrām un attiecīgi darboties, jo īpaši — ātri rīkoties, balstoties uz Komisijas 2017. gada 20. decembra pamatoto priekšlikumu par Poliju, kā arī Padomes darba kārtībā kā prioritāti iekļaut stāvokli Ungārijā, visos procedūras posmos nekavējoties un pilnīgi informējot Parlamentu un aicinot Parlamentu iepazīstināt Padomi ar savu pamatoto priekšlikumu par Ungāriju; |
| --- | --- |

4.

Izmeklēšana un tiesībaizsardzība

| 5. | aicina Maltas valdību nekavējoties sākt pilnīgu un neatkarīgu publisku izmeklēšanu par Daphne Caruana Galizia slepkavību, jo īpaši par apstākļiem, kas ļāva šādai slepkavībai notikt, valsts iestāžu reakciju uz to, kā arī pasākumiem, ko varētu ieviest, lai šāda slepkavība vairs nekad neatkārtotos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stingri mudina Maltas valdību publiski un nepārprotami nosodīt visu naida runu pret noslepkavoto Daphne Caruana Galizia un viņas piemiņas noniecināšanu; mudina asi vērsties pret ikvienu valsts amatpersonu, kas uzkurina naidu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi rast risinājumu Daphne Caruana Galizia piemiņas vietai Valletā, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību un viņas ģimeni, tā, lai viņu varētu pieminēt netraucēti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina attiecīgās Maltas iestādes publicēt pilnīgu un necenzētu miertiesas izmeklēšanas ziņojumu par Egrant lietu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Maltas un Slovākijas valdības nodrošināt, ka tiesībaizsardzības iestādes nekavējoties un pilnīgi izmeklē visas liecības par noziedzīgām darbībām, tostarp gadījumos, kad par tām ziņojuši trauksmes cēlēji un žurnālisti, jo īpaši iespējamos korupcijas, finanšu noziegumu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, krāpšanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas gadījumos, par ko ziņojusi Daphne Caruana Galizia un Ján Kuciak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina ES iestādes un dalībvalstis sākt neatkarīgu un starptautisku publisko izmeklēšanu par Daphne Caruana Galizia slepkavību un iespējamiem korupcijas, finanšu noziegumu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, krāpšanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas gadījumiem, par kuriem viņa ziņojusi un kuros iesaistītas augsta ranga pašreizējās un bijušās Maltas valsts amatpersonas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka ne visi Maltas valdības locekļi varēja tikties ar ROLMG delegāciju — arī ne tūrisma ministrs un bijušais enerģētikas ministrs — un ka nebija iespējams tikties arī ar Nexia BT pārstāvjiem, piemēram, uzņēmuma pārvaldošo partneri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ar bažām norāda, ka Maltas iestādes tā arī neiesniedza oficiālu tiesiskās palīdzības pieprasījumu Vācijas Federālajai kriminālpolicijai (Bundeskriminalamt) par piekļuvi datiem, kas glabājas Daphne Caruana Galizia klēpjdatoros un cietajos diskos, pēc tam, kad viņas ģimene tos nodeva Vācijas iestādēm; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē Slovākijas iestāžu celtās apsūdzības iespējamajam Ján Kuciak un Martina Kušnírová slepkavības pasūtītājam, kā arī šo slepkavību iespējamajiem izpildītājiem; aicina tiesībaizsardzības iestādes turpināt izmeklēšanu gan valsts, gan starptautiskā līmenī, izmantojot visus pieejamos līdzekļus — arī pagarinot vienošanos par kopējo izmeklēšanas grupu uz laiku pēc 2019. gada aprīļa —, un nodrošināt, ka tiek pilnībā izmeklēti visi lietas aspekti, arī iespējamas politiskas saiknes ar šiem noziegumiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka Ján Kuciak un Martina Kušnírová slepkavības izmeklēšanā ir atklājušās citas noziedzīgas darbības, tostarp iespējams plāns noslepkavot prokurorus Peter Šufliarsky un Maroš Žilinka un advokātu Daniel Lipšic; atzīmē, ka pēdējā minētā izmeklēšana ar ģenerālprokurora un īpašā prokurora lēmumu ir uzdota Iekšlietu ministrijas Policijas inspekcijai, jo ir iespējams, ka policijas darbinieki bija iesaistīti datu meklēšanā par plānotajiem upuriem policijas datubāzēs; turpinās sekot līdzi jaunākajām norisēm; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots Ján Kuciak pētnieciskais centrs, Daphne Project, ko 2018. gada nogalē izveidoja vairāki žurnālisti, un Forbidden Stories Daphne Project, ko 2018. gada martā izveidoja 18 pētniecisko žurnālistu konsorciji, lai turpinātu Daphne Caruana Galizia sākto darbu; atzīmē, ka sešus mēnešus pēc izveides Daphne Project savā pirmajā publikācijā nāca klajā ar jauniem atklājumiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai veikt padziļinātu izmeklēšanu par visiem gadījumiem, uz kuriem 2018. gadā vērsta Parlamenta ad hoc delegāciju uzmanība, proti, iespējamu korupciju un krāpšanu, tostarp attiecībā uz ES lauksaimniecības līdzekļiem, un iespējamus nepareizus stimulus sagrābt zemi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Maltas valdību sākt izmeklēšanu par “Panamas dokumentu” atklājumiem un saiknēm starp Dubaijā bāzēto uzņēmumu 17 Black un tūrisma ministru un bijušo enerģētikas ministru, kā arī premjerministra personāla vadītāju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Maltas un Slovākijas valdības, kā arī visas ES dalībvalstis un to tiesībaizsardzības iestādes intensificēt cīņu pret organizēto noziedzību un korupciju, lai atjaunotu sabiedrības uzticēšanos institūcijām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pieņem zināšanai, ka GRECO2019. gada 22. martā pieņēma papildinājumu otrajam atbilstības ziņojumam par Slovākiju attiecībā uz parlamenta deputātu, tiesnešu un prokuroru korupcijas novēršanu; aicina Slovākijas valdību pilnībā īstenot visus ieteikumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pieņem zināšanai, ka GRECO2019. gada 23. martā pieņēma piektās kārtas izvērtējuma ziņojumu par Maltu; aicina Maltas valdību pēc iespējas drīz autorizēt šā ziņojuma publicēšanu un pilnībā īstenot visus ieteikumus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ir ļoti nobažījies par Slovākijas valdības iespējamo lomu Vjetnamas pilsoņa nolaupīšanā Vācijā un aicina pastāvīgā sadarbībā ar Vācijas iestādēm izstrādāt vispusīgu izmeklēšanas ziņojumu, arī par bijušā iekšlietu ministra iesaisti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž bažas par iespējamu korupciju, interešu konfliktiem, nesodāmību un virpuļdurvju efektu Slovākijas varas aprindās; ir satriekts par to, ka augsta ranga Valsts kriminālaģentūras (NAKA) policijas amatpersona un policijas priekšnieks pēc atkāpšanās tika iecelti par iekšlietu ministra padomniekiem, tostarp Čehijas Republikā; atzīmē, ka pēc tam, kad presē izskanēja ziņa par Ján Kuciak datu meklēšanu — ko esot pavēlējis veikt bijušais policijas priekšnieks — policijas datubāzē pirms viņa slepkavības, bijušais policijas priekšnieks atkāpās no iekšlietu ministra padomnieka amata; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē Slovākijas un Maltas iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu cīņā par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām; mudina Slovākijas un Maltas valdības pilnībā atbalstīt šo pilsonisko iesaistīšanos, kā arī neatturēt no šādas iesaistīšanās; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Maltas, Slovākijas un Bulgārijas valdības turpināt sekmēt visu sadarbību ar Eiropolu, tostarp — pilnībā iesaistot Eiropolu un proaktīvi dodot aģentūrai pilnīgu piekļuvi ar izmeklēšanām saistītajiem dokumentiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju nodrošināt skaidras vadlīnijas par kārtību un tiesisko regulējumu attiecībā uz datu un pierādījumu apmaiņu starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un ar ES aģentūrām, tostarp — izmantojot Eiropas izmeklēšanas rīkojumu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konstatē, ka pašreizējie Eiropola un Eurojust budžeta resursi, cilvēkresursi un pilnvaras nav pietiekamas, lai šīs aģentūras varētu nodrošināt pilnīgu un proaktīvu ES pievienoto vērtību tādās izmeklēšanās kā Daphne Caruana Galizia slepkavības lietā un Ján Kuciak un Martina Kušnírová slepkavības lietā; aicina tuvākajā laikā Eiropolam un Eurojust piešķirt papildu resursus šādām izmeklēšanām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka dalībvalstu tiesībaizsardzības un tiesu iestādes ietilpst ES sadarbības sistēmā; uzskata, ka tāpēc ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām būtu proaktīvi jārīkojas, lai novērstu valsts iestāžu trūkumus, un ar bažām raugās uz to, ka šāda ES iestāžu, struktūru un aģentūru rīcība regulāri tiek sākta vien pēc tam, kad informāciju atklājuši žurnālisti un trauksmes cēlēji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju un Padomi palielināt Eiropola budžetu atbilstoši operatīvajām un stratēģiskajām vajadzībām, kas apzinātas sarunās par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam, un uzlabot Eiropola pilnvaras, lai tas varētu proaktīvāk piedalīties izmeklēšanās, kas vērstas pret galvenajām noziedzīgajām organizācijām dalībvalstīs, ja pastāv lielas šaubas par izmeklēšanas neatkarību un kvalitāti, piemēram, proaktīvi sākt kopēju izmeklēšanas grupu izveidi šādās lietās; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Eurojust un gaidāmo Eiropas Prokuratūru (EPPO) optimāli sadarboties izmeklēšanā, kas attiecas uz ES finanšu interesēm, īpaši attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav pievienojušās EPPO; šajā nolūkā aicina dalībvalstis un ES iestādes sekmēt strauju EPPO izveidi un uzskata, ka visām dalībvalstīm, kas nav paziņojušas par nolūku pievienoties EPPO, tas būtu jādara; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju rīkoties, kā aicināts Parlamenta rezolūcijās par izmeklēšanas metožu paraugprakses apzināšanu Savienībā nolūkā sekmēt kopēju izmeklēšanas prakšu izstrādi Savienībā (28); |
| --- | --- |

30.

Konstitucionālie izaicinājumi Maltā un Slovākijā

| 31. | atzinīgi vērtē Maltas valdības paziņojumus, ka tā īstenos nesen pieņemtajā Venēcijas komisijas ziņojumā sniegtos ieteikumus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota konstitucionālo reformu izskatīšanas grupa, kurā darbojas gan valdības, gan opozīcijas pārstāvji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē neseno Maltas valdības paziņojumu par leģislatīvā procesa sākšanu nolūkā īstenot dažādus Venēcijas komisijas ieteikumus; aicina Maltas valdību un parlamentu īstenot visus Venēcijas komisijas ieteikumus bez izņēmuma, attiecīgā gadījumā arī atpakaļejoši, lai tādējādi nodrošinātu, ka līdzšinējie un pašreizējie lēmumi, pozīcijas un struktūras tiek saskaņotas ar šiem ieteikumiem, jo īpaši:






  — | stiprināt Maltas Pārstāvju palātas neatkarību, uzraudzības pilnvaras un spējas, it sevišķi — padarot stingrākus noteikumus par nesaderību un piedāvājot labāku atalgojumu un neitrālu atbalstu; |
| --- | --- | --- |

33.

—

stiprināt Maltas Pārstāvju palātas neatkarību, uzraudzības pilnvaras un spējas, it sevišķi — padarot stingrākus noteikumus par nesaderību un piedāvājot labāku atalgojumu un neitrālu atbalstu;

| — | publiski izziņot tiesnešu amatu vakances (44. punkts); |
| --- | --- |

—

publiski izziņot tiesnešu amatu vakances (44. punkts);

| — | mainīt TIK sastāvu, paredzēt, ka vismaz pusi locekļu, kas ir tiesneši, var ievēlēt to kolēģi, un piešķirt TIK kompetenci klasificēt kandidātus uz nopelnu pamata un šos kandidātus tieši piedāvāt iecelšanai prezidentam, arī virstiesneša iecelšanas gadījumā (44. punkts); |
| --- | --- |

—

mainīt TIK sastāvu, paredzēt, ka vismaz pusi locekļu, kas ir tiesneši, var ievēlēt to kolēģi, un piešķirt TIK kompetenci klasificēt kandidātus uz nopelnu pamata un šos kandidātus tieši piedāvāt iecelšanai prezidentam, arī virstiesneša iecelšanas gadījumā (44. punkts);

| — | pilnvaras atsaukt tiesnešus un miertiesnešus piešķirt Tiesu darbības komisijai un paredzēt iespēju minētas komisijas noteiktus disciplinārpasākumus pārsūdzēt tiesā (53. punkts); |
| --- | --- |

—

pilnvaras atsaukt tiesnešus un miertiesnešus piešķirt Tiesu darbības komisijai un paredzēt iespēju minētas komisijas noteiktus disciplinārpasākumus pārsūdzēt tiesā (53. punkts);

| — | izveidot neatkarīga prokuratūru direktora (PD) biroju, kas būtu atbildīgs par visām prokuratūrām un pārņemtu pašreizējos ģenerālprokurora prokuratūras uzdevumus, kā arī policijas prokuratūras uzdevumus un miertiesnešu izmeklēšanas, kā ieteikusi Venēcijas komisija (61.–73. punkts); aicina Maltas valdību paredzēt, ka šo potenciālo jauno PD var pakļaut izskatīšanai tiesā, it sevišķi attiecībā uz lēmumiem neveikt kriminālvajāšanu (68. un 73. punkts); |
| --- | --- |

—

izveidot neatkarīga prokuratūru direktora (PD) biroju, kas būtu atbildīgs par visām prokuratūrām un pārņemtu pašreizējos ģenerālprokurora prokuratūras uzdevumus, kā arī policijas prokuratūras uzdevumus un miertiesnešu izmeklēšanas, kā ieteikusi Venēcijas komisija (61.–73. punkts); aicina Maltas valdību paredzēt, ka šo potenciālo jauno PD var pakļaut izskatīšanai tiesā, it sevišķi attiecībā uz lēmumiem neveikt kriminālvajāšanu (68. un 73. punkts);

| — | reformēt PPK, gan nodrošinot, ka iecelšanas process ir mazāk atkarīgs no izpildvaras, sevišķi premjerministra, gan nodrošinot, ka PPK ziņojumu rezultātā patiešām tiek veikta kriminālvajāšana; būtu jāizskata arī iespēja, ka PPK varētu tieši ziņot jaunizveidotajam PD (72. punkts); |
| --- | --- |

—

reformēt PPK, gan nodrošinot, ka iecelšanas process ir mazāk atkarīgs no izpildvaras, sevišķi premjerministra, gan nodrošinot, ka PPK ziņojumu rezultātā patiešām tiek veikta kriminālvajāšana; būtu jāizskata arī iespēja, ka PPK varētu tieši ziņot jaunizveidotajam PD (72. punkts);

| — | sākt konstitucionālo reformu, lai nodrošinātu, ka Konstitucionālās tiesas spriedumu rezultātā — bez vajadzības iejaukties parlamentam — noteikumi, kas atzīti par nekonstitucionāliem, tiktu pasludināti par spēkā neesošiem (79. punkts); |
| --- | --- |

—

sākt konstitucionālo reformu, lai nodrošinātu, ka Konstitucionālās tiesas spriedumu rezultātā — bez vajadzības iejaukties parlamentam — noteikumi, kas atzīti par nekonstitucionāliem, tiktu pasludināti par spēkā neesošiem (79. punkts);

| — | izbeigt praksi, kas pieļauj nepilna laika parlamenta deputātus, palielināt deputātu algu, ierobežot deputātu iecelšanu oficiāli ieceltās struktūrās, nodot deputātu rīcībā pietiekamu palīgpersonālu un neatkarīgas zināšanas un konsultācijas, kā arī atturēties no pārmērīga deleģēto tiesību aktu izmantojuma (94. punkts); |
| --- | --- |

—

izbeigt praksi, kas pieļauj nepilna laika parlamenta deputātus, palielināt deputātu algu, ierobežot deputātu iecelšanu oficiāli ieceltās struktūrās, nodot deputātu rīcībā pietiekamu palīgpersonālu un neatkarīgas zināšanas un konsultācijas, kā arī atturēties no pārmērīga deleģēto tiesību aktu izmantojuma (94. punkts);

| — | nodrošināt, ka iestādes pilnībā ievēro ombuda informācijas pieprasījumus, ka ombuda ziņojumi tiek apspriesti parlamentā, ka ombuda birojs tiek reglamentēts konstitucionālā līmenī un ka tiek atjaunināts Informācijas brīvības likums (100.–101. punkts); |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka iestādes pilnībā ievēro ombuda informācijas pieprasījumus, ka ombuda ziņojumi tiek apspriesti parlamentā, ka ombuda birojs tiek reglamentēts konstitucionālā līmenī un ka tiek atjaunināts Informācijas brīvības likums (100.–101. punkts);

| — | pārveidot procesu, kā tiek iecelti pastāvīgie sekretāri, tā, lai atlasi uz nopelnu pamata veiktu neatkarīga civildienesta komisija, nevis premjerministrs (119.–120. punkts); |
| --- | --- |

—

pārveidot procesu, kā tiek iecelti pastāvīgie sekretāri, tā, lai atlasi uz nopelnu pamata veiktu neatkarīga civildienesta komisija, nevis premjerministrs (119.–120. punkts);

| — | būtiski ierobežot “uzticamu amatu vai personu” praksi un ieviest skaidrus noteikumus un konstitucionālu grozījumu, kas būtu pamats šīs prakses reglamentēšanai (129. punkts); |
| --- | --- |

—

būtiski ierobežot “uzticamu amatu vai personu” praksi un ieviest skaidrus noteikumus un konstitucionālu grozījumu, kas būtu pamats šīs prakses reglamentēšanai (129. punkts);

| — | mainīt policijas komisāra iecelšanas procedūru tā, lai tā būtu uz nopelnu pamata, izveidojot atklātu konkursu (134. punkts); |
| --- | --- |

—

mainīt policijas komisāra iecelšanas procedūru tā, lai tā būtu uz nopelnu pamata, izveidojot atklātu konkursu (134. punkts);

| 34. | norāda, ka Slovākijā risinās Konstitucionālā tiesas tiesnešu atlases un nominācijas procedūra, jo februārī pilnvaru termiņš beigsies deviņiem no 13 tiesnešiem; uzsver, ka regulējumam, kas attiecas uz šo atlases un nominācijas procesu, kā arī kvalifikācijām un prasībām, ir jāatbilst visaugstākajiem standartiem pārredzamības, uzraudzības un pārskatatbildības ziņā, kā šajā jautājumā secinājusi Venēcijas komisija (29); pauž bažas par to, ka Slovākijas parlamentā pašlaik trūkst progresa attiecībā uz šo atlases procesu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina pārredzami, nepārprotami un objektīvi piemērot noteikumus un procedūras jaunā Slovākijas policijas priekšnieka atlasei 2019. gadā, kas nodrošinātu amata neatkarību un neitralitāti; atzīmē, ka atlases process ir sācies un kandidāti drīz piedalīsies attiecīgās Slovākijas parlamenta komitejas rīkotās uzklausīšanās; aicina šīs uzklausīšanas rīkot publiski; |
| --- | --- |

35.

Ieguldītāju pilsonība, uzturēšanās shēmas un vīzas

| 36. | aicina Maltas valdību izbeigt savu ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmu un pasūtīt neatkarīgu un starptautisku pētījumu par to, kā šī pārdošana ir ietekmējusi Maltas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas spējas, pārrobežu noziedzību un Šengenas zonas integritāti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Maltas valdību ik gadu publicēt atsevišķu sarakstu ar visām personām, kas iegādājušās Maltas un ES pilsonību, un nodrošināt, ka šie pircēji netiek uzskaitīti kopā ar personām, kas Maltas pilsonību ieguvušas citādi; aicina Maltas valdību nodrošināt, ka visi šie jaunie pilsoņi pirms pirkšanas patiešām ir veselu gadu dzīvojuši Maltā, kā panākta vienošanās ar Komisiju pirms programmas sākuma; aicina Komisiju darīt visu, kas ir tās spēkos, lai nodrošinātu, ka turpmāk tiek ievērota sākotnējā vienošanās šajā jautājumā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē to, ka uz aicinājumu sniegt precizējumus Komisija 2019. gada februārī skaidri norādīja, ka nekādā ziņā neatbalsta Maltas ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Maltas valdību pilnībā publiskot un izbeigt līgumu ar Henley & Partners — privātuzņēmumu, kas pašlaik īsteno Maltas ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmu, — šādas izbeigšanas vai apturēšanas gadījumā nekādi neietekmējot publiskās finanses; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju izskatīt, vai dalībvalsts iestāžu un privātuzņēmumu līgumi, kas reglamentē un nodod ārpakalpojumu sniedzējiem ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmas, ir saderīgi ar ES un starptautiskajām tiesībām un drošības apsvērumiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir publicējusi ziņojumu par ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmām, taču pauž bažas par to, ka ziņojumā trūkst datu; aicina Komisiju turpināt uzraudzīt, kāds mērogs un ietekme ir dažādajām ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmām ES, īpaši pievēršoties pienācīgas rūpības procesiem, saņēmēju profiliem un darbībām, potenciālajai ietekmei uz pārrobežu noziedzību un Šengenas zonas integritāti; aicina dalībvalstis pēc iespējas drīz pakāpeniski likvidēt visas esošās shēmas, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem; aicina Komisiju tikmēr ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmām tieši pievērsties Šengenas izvērtēšanas mehānismā un nākt klajā ar leģislatīvā akta priekšlikumu, kur būtu skaidri noteikti ierobežojumi ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju, balstoties uz ziņojumu par ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmām dažādās ES dalībvalstīs, īpaši izskatīt, kā Maltas ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēma ietekmē Šengenas zonas integritāti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Eiropolu un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru kopīgi veikt draudu novērtējumu par to, kā ES dalībvalstu ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmas ietekmē organizētās noziedzības apkarošanu un Šengenas zonas integritāti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Maltas valdību pilnībā izmeklēt apsūdzības par Šengenas un medicīnisko vīzu masveida pārdošanu, tostarp par bijušo vai pašreizējo augsta ranga Maltas valdības amatpersonu, piemēram, premjerministra personāla vadītāja un Neville Gafa, iespējamo iesaisti; |
| --- | --- |

44.

Žurnālistu drošība un mediju neatkarība

| 45. | aicina Slovākijas valdību gādāt par žurnālistu drošību; nosoda mediju īpašumtiesību pārredzamības trūkumu; apšauba sabiedrisko mediju neatkarību un kvalitāti pēc vairāku RTVS žurnālistu aiziešanas no darba; ar bažām norāda, ka pašreizējais Preses likuma leģislatīvais priekšlikums var ierobežot mediju brīvību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ir nobažījies par Slovākijas politiķu izteikumiem, kas apšauba neatkarīgas žurnālistikas un sabiedrisko mediju vērtību, piemēram, izteikumiem, ko publiski paudis bijušais premjerministrs, piemēram, 2018. gada 2. oktobra preses konferencē; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vēlreiz aicina visus attiecīgos Maltas valdības locekļus nodrošināt, ka nekavējoties tiek atsaukti tiesas procesi par apmelošanu, kas vērsti pret sērojošo Daphne Caruana Galizia ģimeni, atturēties no šādas tiesvedības izmantošanas nolūkā iesaldēt kritisku žurnālistu bankas kontus un reformēt tiesību aktus par apmelošanu, kuri tiek izmantoti, lai kavētu žurnālistu darbu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem, kā novērst tā saukto stratēģisko tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP); |
| --- | --- |

48.

ES atbildes reakcijas

| 49. | vēlreiz aicina Komisiju sākt dialogu ar Maltas valdību tiesiskuma mehānisma kontekstā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ņem vērā Komisijas un Padomes centienus nodrošināt, ka visas dalībvalstis pilnībā ievēro tiesiskumu, demokrātiju un pamattiesības; tomēr ir nobažījies par Komisijas tiesiskuma mehānisma un līdz šim saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu sākto procedūru ierobežoto ietekmi; uzsver, ka pastāvīgā bezdarbība attiecībā uz vēršanos pret smagajiem un noturīgajiem LES 2. pantā minēto vērtību pārkāpumiem ir iedrošinājusi citas dalībvalstis rīkoties līdzīgi; pauž nožēlu par Komisijas lēmumu tiesiskuma mehānisma stiprināšanas priekšlikumu publicēšanu atlikt uz 2019. gada jūliju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atgādina par nepieciešamību objektīvi un regulāri novērtēt tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību situāciju visās dalībvalstīs; uzsver, ka šāda novērtējuma pamatā jābūt objektīviem kritērijiem; vēlreiz vērš uzmanību uz 2016. gada 10. oktobra un 2018. gada 14. novembra rezolūcijām, kurās aicināts izveidot visaptverošu, pastāvīgu un objektīvu ES mehānismu demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzībai; uzskata, ka tas būtu taisnīgs, līdzsvarots, regulārs un preventīvs mehānisms LES 2. pantā norādīto vērtību pārkāpumu novēršanai, un uzsver, ka šāds mehānisms tagad ir vajadzīgs vēl steidzamāk nekā agrāk; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pauž nožēlu par to, ka Komisija vēl joprojām nav nākusi klajā ar šādu priekšlikumu par visaptverošu ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānismu, un aicina to darīt laikus, jo īpaši — ierosinot pieņemt iestāžu nolīgumu par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību paktu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju dalībvalstu tiesiskuma trūkumu gadījumā, vēlreiz vērš uzmanību uz ziņojumu, ko par šo tēmu 2019. gada janvārī pieņēma Parlaments, un mudina Padomi pēc iespējas drīz konstruktīvi sākt sarunas par to; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka Parlamenta sūtītās ad hoc delegācijas uz dalībvalstīm ir svarīgas kā efektīvs instruments, ar ko sekot līdzi demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību pārkāpumiem; iesaka Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā izveidot pastāvīgu struktūru, kas sekotu līdzi šādiem pārkāpumiem dalībvalstīs; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina ES iestādes un dalībvalstis apņēmīgi cīnīties pret sistēmisku korupciju un izstrādāt efektīvus instrumentus korupcijas novēršanai, apkarošanai un sankciju piemērošanai korupcijas gadījumā un krāpšanas apkarošanai, kā arī regulāri pārbaudīt publiskā finansējuma izmantošanu; vēlreiz pauž nožēlu par to, ka Komisija pēdējos gados nolēma nepublicēt ES pretkorupcijas ziņojumu, un uzsver, ka ar pretkorupcijas faktu lapām Eiropas pusgada ietvaros nepietiek, lai nodrošinātu, ka korupcijas problēma ir skaidri iekļauta darba kārtībā; tāpēc aicina Komisiju nekavējoties atsākt ikgadējo pretkorupcijas uzraudzību un ziņošanu attiecībā uz visām dalībvalstīm un ES iestādēm; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atzinīgi vērtē ECB un valsts uzraudzības iestāžu vienošanos par jaunu sadarbības mehānismu informācijas apmaiņas vajadzībām; mudina visas iesaistītās iestādes plaši izmantot šo mehānismu, lai sadarbība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanā būtu ātra un efektīva; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atgādina priekšsēdētājam, ka jau sen bija jāīsteno aicinājums izveidot Eiropas Daphne Caruana Galizia balvu pētnieciskajā žurnālistikā, kas būtu ik gadu jāpiešķir par izcilu pētnieciskās žurnālistikas darbu Eiropā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzinīgi vērtē Parlamenta lēmumu tā pētnieciskās žurnālistikas praktikantu programmu nosaukt Ján Kuciak vārdā; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  OV C 482, 23.12.2016., 117. lpp.

(2)  OV C 215, 19.6.2018., 162. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0456.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0438.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0055.

(6)  OV C 58, 15.2.2018., 148. lpp.

(7)  OV C 204, 13.6.2018., 95. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0442.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0183.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0204.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0340.

(12)  OV C 407, 4.11.2016., 46. lpp.

(13)  OV C 399, 24.11.2017., 127. lpp.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0216.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0446.

(16)  Malta — Venēcijas komisijas atzinums par konstitucionālo kārtību un varas dalījumu, kas pieņemts tās 117. plenārsesijā (Venēcijā 2018. gada 14. un 15. decembrī).

(17)  Venēcijas komisijas atzinums, 142. punkts.

(18)  Turpat, 107.–112. punkts.

(19)  Turpat, 54. punkts.

(20)  Turpat, 59. punkts.

(21)  Turpat, 71. punkts.

(22)  Turpat, 72. punkts.

(23)  Turpat, 132. punkts.

(24)  2016. gada 25. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi, OV C 215, 19.6.2018., 162. lpp.; 2018. gada 14. novembra rezolūcija par visaptveroša ES mehānisma nepieciešamību demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzībai, pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0456.

(25)  http://nao.gov.mt//loadfile/77c82f0e-89b3-44b4-85d4-e48ecfd251b0.

(26)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR19_01/SR_FRAUD_RISKS _LV.pdf.

(27)  https://www.transparency.org/cpi2018.

https://www.transparency.org/news/feature/corruption_perceptions_index_2017.

(28)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52011IP0459.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52016IP0403.

(29)  https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2017)001-e.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/120 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/120

---

P8_TA(2019)0329

Jaunākās norises saistībā ar dīzeļdzinēju emisiju skandālu jeb “dīzeļgeitu”

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par jaunākajām norisēm saistībā ar dīzeļdzinēju emisiju skandālu jeb “dīzeļgeitu” (2019/2670(RSP))

(2021/C 108/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 226. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 226. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1),

| — | ņemot vērā 2015. gada 17. decembra Lēmumu (ES) 2016/34 par Izmeklēšanas komitejas saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē izveidi, kompetenci, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 17. decembra Lēmumu (ES) 2016/34 par Izmeklēšanas komitejas saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē izveidi, kompetenci, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regulu (ES) 2018/858 par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regulu (ES) 2018/858 par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. aprīļa Regulu (ES) 2016/646, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 6”) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. aprīļa Regulu (ES) 2016/646, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 6”) (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (7),

| — | ņemot vērā tā 2015. gada 27. oktobra rezolūciju par emisiju mērījumiem autobūves nozarē (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2015. gada 27. oktobra rezolūciju par emisiju mērījumiem autobūves nozarē (8),

| — | ņemot vērā tā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par izmeklēšanu saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē (9) (balstoties uz starpposma ziņojumu, ko sagatavojusi Izmeklēšanas komiteja saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par izmeklēšanu saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē (9) (balstoties uz starpposma ziņojumu, ko sagatavojusi Izmeklēšanas komiteja saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē),

| — | ņemot vērā Izmeklēšanas komitejas saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē 2017. gada 2. marta galīgo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Izmeklēšanas komitejas saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē 2017. gada 2. marta galīgo ziņojumu,

| — | ņemot vērā tā 2017. gada 4. aprīļa ieteikumu Padomei un Komisijai, ņemot vērā izmeklēšanu saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2017. gada 4. aprīļa ieteikumu Padomei un Komisijai, ņemot vērā izmeklēšanu saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada 7. februāra informatīvo apskatu par ES reakciju uz dīzeļdzinēju emisiju skandālu jeb “dīzeļgeitu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada 7. februāra informatīvo apskatu par ES reakciju uz dīzeļdzinēju emisiju skandālu jeb “dīzeļgeitu”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesa”) 2018. gada 13. decembra spriedumu apvienotajās lietās T-339/16, T-352/16 un T-391/16 (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesa”) 2018. gada 13. decembra spriedumu apvienotajās lietās T-339/16, T-352/16 un T-391/16 (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda ieteikumu lietā 1275/2018/EWM, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda ieteikumu lietā 1275/2018/EWM,

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas nodrošinātu aizsardzību: tīrs gaiss visiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas nodrošinātu aizsardzību: tīrs gaiss visiem (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Parlaments ir pieprasījis no Komisijas visaptverošu ziņojumu par Komisijas un dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz Izmeklēšanas komitejas saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē (turpmāk — “EMIS komiteja”) secinājumiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments ir pieprasījis no Komisijas visaptverošu ziņojumu par Komisijas un dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz Izmeklēšanas komitejas saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē (turpmāk — “EMIS komiteja”) secinājumiem un ieteikumiem;

| B. | tā kā 2018. gada 18. oktobrī Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU komisāre Elżbieta Bieńkowska nosūtīja vēstuli bijušajam EMIS komitejas priekšsēdētājam, kurā bija tabula ar Komisijas veiktajiem turpmākajiem pasākumiem, un tā Komisija atbildēja uz prasību par visaptverošu ziņojumu par Komisijas un dalībvalstu veiktajiem pasākumiem saistībā ar EMIS komitejas secinājumiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2018. gada 18. oktobrī Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU komisāre Elżbieta Bieńkowska nosūtīja vēstuli bijušajam EMIS komitejas priekšsēdētājam, kurā bija tabula ar Komisijas veiktajiem turpmākajiem pasākumiem, un tā Komisija atbildēja uz prasību par visaptverošu ziņojumu par Komisijas un dalībvalstu veiktajiem pasākumiem saistībā ar EMIS komitejas secinājumiem un ieteikumiem;

| C. | tā kā šai vēstulei pievienotajā tabulā skarti vien ieteikumos minētie jautājumi un nav aplūkoti EMIS komitejas secinājumi, jo īpaši attiecībā uz kļūdām pārvaldē un ES tiesību aktu pārkāpumiem; tā kā komisāre E. Bieńkowska minētajā tabulā vairākkārt uzsvērusi, ka daži ieteikumos minētie jautājumi nav viņas kompetencē; |
| --- | --- |

C.

tā kā šai vēstulei pievienotajā tabulā skarti vien ieteikumos minētie jautājumi un nav aplūkoti EMIS komitejas secinājumi, jo īpaši attiecībā uz kļūdām pārvaldē un ES tiesību aktu pārkāpumiem; tā kā komisāre E. Bieńkowska minētajā tabulā vairākkārt uzsvērusi, ka daži ieteikumos minētie jautājumi nav viņas kompetencē;

| D. | tā kā 2018. gada 12. oktobrī Eiropas Ombuds atzina par pamatotu Eiropas Parlamenta deputāta sūdzību un konstatēja, ka Komisijas atteikums dot publisku piekļuvi visām dalībvalstu pārstāvju nostājām saistībā ar vides informāciju ir atzīstams par administratīvu kļūmi; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2018. gada 12. oktobrī Eiropas Ombuds atzina par pamatotu Eiropas Parlamenta deputāta sūdzību un konstatēja, ka Komisijas atteikums dot publisku piekļuvi visām dalībvalstu pārstāvju nostājām saistībā ar vides informāciju ir atzīstams par administratīvu kļūmi;

| E. | tā kā šī Komisijas obstruktīvā rīcība ievērojami kavēja EMIS komitejas darbu un viens no negatīvajiem rezultātiem bija tāds, ka samazinājās deputātiem pieejamās informācijas apjoms, kad tie uzklausīja Komisijas pārstāvjus; |
| --- | --- |

E.

tā kā šī Komisijas obstruktīvā rīcība ievērojami kavēja EMIS komitejas darbu un viens no negatīvajiem rezultātiem bija tāds, ka samazinājās deputātiem pieejamās informācijas apjoms, kad tie uzklausīja Komisijas pārstāvjus;

| F. | tā kā 2018. gada 13. decembrī Eiropas Savienības Vispārējā tiesa nolēma atbalstīt prasības, ko bija iesniegušas Parīzes, Briseles un Madrides pilsētas (Eiropas Savienības Tiesas spriedums apvienotajās lietās T-339/16, T- 352/16 un T-391/16), un daļēji atcēla Komisijas Regulu (ES) 2016/646, ar kuru tika noteiktas pārāk augstas slāpekļa emisiju robežvērtības jaunu vieglo pasažieru un komerciālo transportlīdzekļu testos; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2018. gada 13. decembrī Eiropas Savienības Vispārējā tiesa nolēma atbalstīt prasības, ko bija iesniegušas Parīzes, Briseles un Madrides pilsētas (Eiropas Savienības Tiesas spriedums apvienotajās lietās T-339/16, T- 352/16 un T-391/16), un daļēji atcēla Komisijas Regulu (ES) 2016/646, ar kuru tika noteiktas pārāk augstas slāpekļa emisiju robežvērtības jaunu vieglo pasažieru un komerciālo transportlīdzekļu testos;

| G. | tā kā 2019. gada 22. februārī Komisija nolēma pārsūdzēt šo spriedumu, kas var atvirzīt laikā Tiesas noteikto termiņu, līdz kuram var palikt spēkā tā saucamie atbilstības koeficienti; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2019. gada 22. februārī Komisija nolēma pārsūdzēt šo spriedumu, kas var atvirzīt laikā Tiesas noteikto termiņu, līdz kuram var palikt spēkā tā saucamie atbilstības koeficienti;

| H. | tā kā 2016. gada 6. decembrī Komisija nolēma uzsākt pārkāpuma procedūras pret septiņām dalībvalstīm, proti, Apvienoto Karalisti, Čehiju, Grieķiju, Lietuvu, Luksemburgu, Spāniju un Vāciju, par to, ka tās nav izveidojušas sankciju sistēmas nolūkā atturēt automobiļu ražotājus no tiesību aktu par transportlīdzekļu emisijām pārkāpumiem vai uzliktu šādas sankcijas “Volkswagen” grupas gadījumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2016. gada 6. decembrī Komisija nolēma uzsākt pārkāpuma procedūras pret septiņām dalībvalstīm, proti, Apvienoto Karalisti, Čehiju, Grieķiju, Lietuvu, Luksemburgu, Spāniju un Vāciju, par to, ka tās nav izveidojušas sankciju sistēmas nolūkā atturēt automobiļu ražotājus no tiesību aktu par transportlīdzekļu emisijām pārkāpumiem vai uzliktu šādas sankcijas “Volkswagen” grupas gadījumā;

| I. | tā kā 2017. gada 17. maijā Komisija sāka vēl vienu pārkāpuma procedūru attiecībā uz “Fiat Chrysler Automobiles”(FCA) grupas izmantotajām emisiju kontroles stratēģijām un Itālijas nespēju pildīt savu pienākumu veikt korektīvus pasākumus un piemērot sankcijas šim ražotājam; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2017. gada 17. maijā Komisija sāka vēl vienu pārkāpuma procedūru attiecībā uz “Fiat Chrysler Automobiles”(FCA) grupas izmantotajām emisiju kontroles stratēģijām un Itālijas nespēju pildīt savu pienākumu veikt korektīvus pasākumus un piemērot sankcijas šim ražotājam;

| J. | tā kā ka šīs procedūras, kas turpinās pret Apvienoto Karalisti, Itāliju, Luksemburgu un Vāciju, tika uzsāktas pirms vairāk nekā diviem gadiem, taču, neraugoties uz to, Komisija vēl arvien nav veikusi nekādas turpmākas darbības un vienīgi nosūtījusi papildu brīdinājuma vēstules, lai pieprasītu plašāku informāciju no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

J.

tā kā ka šīs procedūras, kas turpinās pret Apvienoto Karalisti, Itāliju, Luksemburgu un Vāciju, tika uzsāktas pirms vairāk nekā diviem gadiem, taču, neraugoties uz to, Komisija vēl arvien nav veikusi nekādas turpmākas darbības un vienīgi nosūtījusi papildu brīdinājuma vēstules, lai pieprasītu plašāku informāciju no dalībvalstīm;

| K. | tā kā šķiet, ka dažu dalībvalstu sadarbību ar Komisiju šajā jautājumā nevar uzskatīt par godprātīgu; |
| --- | --- |

K.

tā kā šķiet, ka dažu dalībvalstu sadarbību ar Komisiju šajā jautājumā nevar uzskatīt par godprātīgu;

| L. | tā kā Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētājs Klaus-Heiner Lehne2018. gada 16. oktobra paziņojumā presei par Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada darba programmu norādīja, ka Revīzijas palāta izvērtēs ES pieeju transportlīdzekļu emisiju mērīšanai, lai “noteiktu, vai ES pilda sniegtos solījumus”. |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētājs Klaus-Heiner Lehne2018. gada 16. oktobra paziņojumā presei par Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada darba programmu norādīja, ka Revīzijas palāta izvērtēs ES pieeju transportlīdzekļu emisiju mērīšanai, lai “noteiktu, vai ES pilda sniegtos solījumus”.

| M. | tā kā Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada 7. februāra informatīvajā apskatā par ES reakciju uz dīzeļdzinēju emisiju skandālu jeb “dīzeļgeitu” norādīts, ka joprojām tiek ekspluatēts liels skaits piesārņojošu transportlīdzekļu un konstatēts, ka notiekošajai transportlīdzekļu atsaukšanai un šajā sakarībā veiktajiem programmatūras atjauninājumiem ir bijusi ierobežota ietekme uz NOx emisijām; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada 7. februāra informatīvajā apskatā par ES reakciju uz dīzeļdzinēju emisiju skandālu jeb “dīzeļgeitu” norādīts, ka joprojām tiek ekspluatēts liels skaits piesārņojošu transportlīdzekļu un konstatēts, ka notiekošajai transportlīdzekļu atsaukšanai un šajā sakarībā veiktajiem programmatūras atjauninājumiem ir bijusi ierobežota ietekme uz NOx emisijām;

| N. | tā kā Vācija pieprasa Vācijas automobiļu ražotājiem piedāvāt automašīnu īpašniekiem apmaiņas programmu vai transportlīdzekļa tehnisku modernizāciju, aprīkojot to ar selektīvu katalītiskās reducēšanas (SCR) sistēmu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Vācija pieprasa Vācijas automobiļu ražotājiem piedāvāt automašīnu īpašniekiem apmaiņas programmu vai transportlīdzekļa tehnisku modernizāciju, aprīkojot to ar selektīvu katalītiskās reducēšanas (SCR) sistēmu;

| O. | tā kā ar ļoti piesārņojošajiem dīzeļmotoru transportlīdzekļiem saistītās problēmas joprojām lielā mērā nav atrisinātas, jo tie vēl daudzus gadus turpinās nelabvēlīgi ietekmēt gaisa kvalitāti, ja Komisija un dalībvalstis neveiks efektīvas saskaņotas darbības, lai samazinātu to radītās kaitīgās emisijas, jo īpaši teritorijās, uz kurām šie transportlīdzekļi lielā skaitā tiek eksportēti; |
| --- | --- |

O.

tā kā ar ļoti piesārņojošajiem dīzeļmotoru transportlīdzekļiem saistītās problēmas joprojām lielā mērā nav atrisinātas, jo tie vēl daudzus gadus turpinās nelabvēlīgi ietekmēt gaisa kvalitāti, ja Komisija un dalībvalstis neveiks efektīvas saskaņotas darbības, lai samazinātu to radītās kaitīgās emisijas, jo īpaši teritorijās, uz kurām šie transportlīdzekļi lielā skaitā tiek eksportēti;

| P. | tā kā saskaņā ar dalībvalstu Komisijai nosūtīto informāciju atsaukšanas kampaņas dalībvalstīs attiecas tikai uz ierobežotu skaitu automašīnu no šādiem ražotājiem: “Volkswagen”, “Renault”, “Daimler”, “Opel” un “Suzuki”; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar dalībvalstu Komisijai nosūtīto informāciju atsaukšanas kampaņas dalībvalstīs attiecas tikai uz ierobežotu skaitu automašīnu no šādiem ražotājiem: “Volkswagen”, “Renault”, “Daimler”, “Opel” un “Suzuki”;

| Q. | tā kā vairākas nevalstiskās organizācijas un plašsaziņas līdzekļi ir ziņojuši par aizdomīgām parādībām attiecībā uz vēl vairāku citu ražotāju modeļu emisijām vai pārsniegtiem piesārņojuma ierobežojumiem, kas noteikti ES tiesību aktos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vairākas nevalstiskās organizācijas un plašsaziņas līdzekļi ir ziņojuši par aizdomīgām parādībām attiecībā uz vēl vairāku citu ražotāju modeļu emisijām vai pārsniegtiem piesārņojuma ierobežojumiem, kas noteikti ES tiesību aktos;

| R. | tā kā vairākas dalībvalstis, proti, Bulgārija, Īrija, Slovēnija, Ungārija un Zviedrija, joprojām nav nosūtījušas Komisijai nekādu informāciju par savām transportlīdzekļu atsaukšanas kampaņām; |
| --- | --- |

R.

tā kā vairākas dalībvalstis, proti, Bulgārija, Īrija, Slovēnija, Ungārija un Zviedrija, joprojām nav nosūtījušas Komisijai nekādu informāciju par savām transportlīdzekļu atsaukšanas kampaņām;

| S. | tā kā Komisijas atbilde uz “dīzeļgeitas” skandālu ietvēra ne tikai Direktīvas 2007/46/EK pārskatīšanu, bet arī priekšlikumu direktīvai par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai (COM(2018)0184); tā kā šādi saistoši tiesību akti ir būtiski, lai nodrošinātu, ka patērētājiem ir skaidras tiesības un ka viņi var veikt jēgpilnu kolektīvu rīcību, jo īpaši tādēļ, ka 2013. gada Ieteikums par kolektīvo tiesisko aizsardzību tika vāji īstenots lielākajā daļā dalībvalstu; tā kā Amerikas Savienotajās Valstīs, kur kolektīvo prasību sistēma ir labi attīstīta, “dīzeļgeitā” cietušie saņem kompensācijas maksājumus no USD 5 000 līdz USD 10 000 apmērā, savukārt Eiropas patērētāji vēl arvien gaida pienācīgu kompensāciju; tā kā šis priekšlikums ir viens no daudziem, kas tiek bloķēti Padomē; |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisijas atbilde uz “dīzeļgeitas” skandālu ietvēra ne tikai Direktīvas 2007/46/EK pārskatīšanu, bet arī priekšlikumu direktīvai par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai (COM(2018)0184); tā kā šādi saistoši tiesību akti ir būtiski, lai nodrošinātu, ka patērētājiem ir skaidras tiesības un ka viņi var veikt jēgpilnu kolektīvu rīcību, jo īpaši tādēļ, ka 2013. gada Ieteikums par kolektīvo tiesisko aizsardzību tika vāji īstenots lielākajā daļā dalībvalstu; tā kā Amerikas Savienotajās Valstīs, kur kolektīvo prasību sistēma ir labi attīstīta, “dīzeļgeitā” cietušie saņem kompensācijas maksājumus no USD 5 000 līdz USD 10 000 apmērā, savukārt Eiropas patērētāji vēl arvien gaida pienācīgu kompensāciju; tā kā šis priekšlikums ir viens no daudziem, kas tiek bloķēti Padomē;

| T. | tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker ir ierosinājis pārskatīt 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (13), lai liktu dalībvalstīm nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz nostājām, ko tās pieņem komiteju līmenī; tā kā pārredzamāka procedūra attiecībā uz emisiju testu reālos braukšanas apstākļos (RDE) būtu liegusi dalībvalstīm nepamatoti aizkavēt procedūru, kā paskaidrots EMIS secinājumos; tā kā arī šis dokuments ir viens no daudziem, kas tiek bloķēti Padomē; |
| --- | --- |

T.

tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker ir ierosinājis pārskatīt 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (13), lai liktu dalībvalstīm nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz nostājām, ko tās pieņem komiteju līmenī; tā kā pārredzamāka procedūra attiecībā uz emisiju testu reālos braukšanas apstākļos (RDE) būtu liegusi dalībvalstīm nepamatoti aizkavēt procedūru, kā paskaidrots EMIS secinājumos; tā kā arī šis dokuments ir viens no daudziem, kas tiek bloķēti Padomē;

| U. | tā kā pēc Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veiktās izmeklēšanas Eiropas Investīciju banka un “Volkswagen AG” ir panākušas vienošanos par apakšprojekta daļu saistībā ar EUR 400 miljonu lielo aizdevumu, kas tika piešķirts 2009. gadā un saskaņā ar grafiku pilnībā atmaksāts 2014. gada februārī; |
| --- | --- |

U.

tā kā pēc Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veiktās izmeklēšanas Eiropas Investīciju banka un “Volkswagen AG” ir panākušas vienošanos par apakšprojekta daļu saistībā ar EUR 400 miljonu lielo aizdevumu, kas tika piešķirts 2009. gadā un saskaņā ar grafiku pilnībā atmaksāts 2014. gada februārī;

| V. | tā kā saskaņā ar šo vienošanos Eiropas Investīciju banka pabeigs izmeklēšanu un “Volkswagen AG” brīvprātīgi nepiedalīsies nevienā Eiropas Investīciju bankas projektā 18 mēnešu izslēgšanas periodā; |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar šo vienošanos Eiropas Investīciju banka pabeigs izmeklēšanu un “Volkswagen AG” brīvprātīgi nepiedalīsies nevienā Eiropas Investīciju bankas projektā 18 mēnešu izslēgšanas periodā;

Komisijas pienākumi

| 1. | atgādina, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 8. punktu Komisija kopumā ir atbildīga Eiropas Parlamenta priekšā; tāpēc pauž nožēlu, ka Komisija kopumā nav iesniegusi Parlamentam visaptverošu ziņojumu par veiktajiem pasākumiem saistībā ar EMIS komitejas secinājumiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par to, ka iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU komisāres E. Bieńkowska vēstule bijušajam EMIS komitejas priekšsēdētājam ir nepietiekama, jo ne visi jautājumi ir komisāres kompetencē, kā tas ir norādīts vēstulē, un vēstulē nav atspoguļoti risinājumi saistībā ar EMIS komitejas secinājumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju nekavējoties nosūtīt Parlamentam visaptverošu un iestādes kopumā apstiprinātu ziņojumu, kā to pieprasa Parlaments savā rezolūcijā, un kas attiektos ne tikai uz ieteikumiem, bet arī uz parlamentārās izmeklēšanas pamatuzdevuma izpildi, proti, EMIS komitejas secinājumiem, jo īpaši attiecībā uz administratīvām kļūmēm un ES tiesību aktu pārkāpumiem; uzskata, ka Komisijai, pamatojoties uz EMIS komitejas secinājumiem, vajadzētu izdarīt skaidrus politiskus secinājumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ņem vērā Ombuda ieteikuma apstiprināto, proti, Komisija ir ievērojami kavējusi oficiālas parlamentārās izmeklēšanas komitejas darbu; uzskata, ka Komisijai ir jāizdara skaidri politiski secinājumi par šo nepareizo rīcību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju piešķirt piekļuvi tehnisko komiteju sanāksmju protokoliem kopumā un jo īpaši Mehānisko transportlīdzekļu tehniskās komitejas sanāksmju protokoliem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju publicēt vadlīnijas par transportlīdzekļu atsaukšanu, sīki izklāstot, kā jānodrošina atsaukto transportlīdzekļu atbilstība attiecīgajiem ES noteikumiem, tostarp piemērojot tehnikas modernizāciju, ja programmatūras atjauninājumi nenodrošina atbilstību emisiju ierobežojumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju vadlīnijās iekļaut pasākumus, lai nodrošinātu, ka ļoti piesārņojoši transportlīdzekļi nepaliek apritē lietoto transportlīdzekļu tirgū, tostarp citās dalībvalstīs un trešās valstīs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju sekot līdzi tam, kā dalībvalstis izveido un veic tirgus uzraudzības pārbaudes saskaņā ar Regulu (ES) 2018/858; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju turpināt darbu pie pirmā posma pārkāpumu procedūrā pret Apvienoto Karalisti, Itāliju, Luksemburgu un Vāciju, ņemot vērā, ka šīs procedūras tika uzsāktas pirms vairāk nekā diviem gadiem, un izdot pamatotus atzinumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 13. decembra spriedumu, kurā secināts, ka Komisijai nebija tiesību otrās RDE paketes ietvaros grozīt “Euro 6” standartā noteiktās NOx emisijas robežvērtības; atzīmē arī Tiesas secināto, ka Komisija nav sniegusi pietiekamu tehnisko paskaidrojumu par vajadzību pielāgot NOx emisiju robežvērtības, ieviešot atbilstības koeficientus; uzskata, ka “Euro 6” standartā noteiktās NOx emisijas robežvērtības ir jāsasniedz normālas lietošanas apstākļos un ka Komisijas pienākums ir izstrādāt RDE testus tā, lai tie atspoguļotu emisijas reālos braukšanas apstākļos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par Komisijas lēmumu pārsūdzēt Tiesas spriedumu lietās T-339/16, T-352/16 un T-391/16 un aicina Komisiju mainīt savu lēmumu, ņemot vērā nesenos notikumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju informēt Parlamentu, ja lēmums par pārsūdzību atvirzīs laikā Tiesas noteikto termiņu, līdz kuram atbilstības koeficienti var palikt spēkā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju ievērot Regulā (EK) Nr. 715/2007 noteiktās pašreizējās emisiju robežvērtības, kas jāievēro reālos braukšanas apstākļos saskaņā ar šo regulu, un neieviest jaunus korekcijas koeficientus (t. i., atbilstības koeficientus), kas šos juridiskos ierobežojumus padarītu mazāk stingrus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nožēlu par to, ka OLAF ziņojums pēc izmeklēšanas saistībā ar EIB aizdevumu “Antrieb RDI” uzņēmumam “Volkswagen AG” nekad netika publiskots, un pauž nožēlu par EIB veikto pasākumu nepietiekami stingrību; |
| --- | --- |

14.

Dalībvalstu pienākumi

| 15. | aicina dalībvalstis nekavējoties sniegt visu Komisijai vajadzīgo informāciju, lai tā varētu sagatavot ziņojumu par darbībām, ko Komisija un dalībvalstis veikušas saistībā ar EMIS komitejas secinājumiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nožēlu par dalībvalstu atšķirīgo pieeju un koordinācijas trūkumu transportlīdzekļu atsaukšanā un apmaiņas programmu piedāvāšanā; uzskata, ka šīs atšķirīgās pieejas apdraud patērētāju intereses, vides aizsardzību, iedzīvotāju veselību un iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina dalībvalstis steidzami īstenot nepieciešamos pasākumus, lai atsauktu vai izņemtu no tirgus lielu daudzumu piesārņojošu automobiļu, un pilnībā sadarboties ar Komisiju par kopēju pieeju atsaukšanas darbībām, pamatojoties uz Komisijas vadlīnijām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu par to, ka vācu automobiļu ražotājiem Vācijā piemērotās apmaiņas programmas un tehnikas modernizācijas prasības netiek īstenotas ārpus Vācijas vai netiek piemērotas citiem automobiļu ražotājiem Savienībā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis un automobiļu ražotājus koordinēt prasībām neatbilstīgu dīzeļdzinēja transportlīdzekļu tehnikas, tostarp SCR sistēmas, obligāto modernizāciju, lai samazinātu slāpekļa dioksīda (NO2) emisijas un padarītu pašreizējos autoparkus tīrākus; uzskata, ka šo modernizāciju izmaksas jāsedz atbildīgajam automobiļu ražotājam; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis, kas vēl nav sniegušas nekādu informāciju par savām atsaukšanas programmām, bez kavēšanās to sniegt Komisijai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina dalībvalstis nodrošināt tirgus uzraudzības pārbaužu efektivitāti un, kā ieteikts Revīzijas palātas informatīvajā apskatā, pārbaudīt apritē esošos automobiļus ārpus RDE parametriem, lai nodrošinātu, ka ražotāji paši savās iekārtās neoptimizē transportlīdzekļus šiem RDE testiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina dalībvalstis, kas iesaistītas attiecīgajās pārkāpumu procedūrās, pilnībā sadarboties ar Komisiju un sniegt tai visu vajadzīgo informāciju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina dalībvalstis novērst to, ka automobiļu ražotāji izmanto jaunas elastības iespējas vispārēji harmonizētās vieglo transportlīdzekļu testa procedūras (WLTP) laboratorijas testā, lai samazinātu to CO2 emisiju rādītājus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina dalībvalstīm par nepieciešamību nodrošināt, lai visām automašīnām tirdzniecības vietās būtu norādītas tikai WLTP CO2 vērtības, un tā izvairīties no neskaidrību radīšanas patērētājiem, kā arī uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāpielāgo transportlīdzekļu nodokļi un fiskālie stimuli WLTP vērtībām, ievērojot principu, ka WLTP nevajadzētu negatīvi ietekmēt patērētājus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mudina Eiropas Savienības Padomi uzņemties atbildību un steidzami pieņemt vispārēju pieeju attiecībā uz priekšlikumu direktīvai par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un attiecībā uz priekšlikumu pārskatīt Regulu (ES) Nr. 182/2011; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt augstu un vienādu patērētāju aizsardzības līmeni vienotajā tirgū attiecībā pret jebkādām automobiļu ražotāju turpmākām manipulācijām, kuru rezultātā rodas par paredzētajām lielākas emisijas, un aicina dalībvalstis atbalstīt taisnīgas, cenas ziņā pieejamas un savlaicīgas kolektīvās tiesiskās aizsardzības procedūras; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina dalībvalstis un Komisiju veikt apņēmīgus pasākumus, lai visās dalībvalstīs veicinātu bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu pieejamību, vienlaikus izvairoties no vecu, ļoti piesārņojošu transportlīdzekļu izmantošanas pieauguma dalībvalstīs ar zemākiem ienākumiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | šajā sakarībā uzsver, ka uzlādes infrastruktūras pieejamībai un piekļūstamībai, tostarp privātās un sabiedriskās ēkās saskaņā ar Ēku energoefektivitātes direktīvu (ĒEED) (14), kā arī elektrotransportlīdzekļu konkurētspējai ir izšķiroša nozīme, lai palielinātu patērētāju vēlmi tos iegādāties; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina Eiropadomes priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāju piedalīties Eiropas Parlamenta pirmajā plenārsēdē 2019. gada aprīlī, lai atbildētu uz visiem atlikušajiem jautājumiem par EMIS komitejas secinājumiem un ieteikumiem, Ombuda ieteikumu un citiem šīs rezolūcijas elementiem; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  OV L 113, 19.5.1995., 1. lpp.

(2)  OV L 10, 15.1.2016., 13. lpp.

(3)  OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.

(4)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

(5)  OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.

(6)  OV L 109, 26.4.2016., 1. lpp.

(7)  OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.

(8)  OV C 355, 20.10.2017., 11. lpp.

(9)  OV C 204, 13.6.2018., 21. lpp.

(10)  OV C 298, 23.8.2018., 140. lpp.

(11)  Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 13. decembra spriedums, Ville de Paris, Ville de Bruxelles, Ayuntamiento de Madrid / Komisija, T-339/16, T-352/16 un T-391/16, ECLI:EU:T:2018:927.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0186.

(13)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīva (ES) 2018/844, ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.).

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 26. marta

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/126 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/126

---

P8_TA(2019)0224

ES un Uzbekistānas visaptverošais nolīgums

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz sarunām par ES un Uzbekistānas jauno visaptverošo nolīgumu (2018/2236(INI))

(2021/C 108/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu (LESD),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 16. jūlija Lēmumu (ES) 2018/..., ar ko Eiropas Komisiju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos pilnvaro Savienības vārdā sākt un risināt sarunas par visaptveroša nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, noteikumiem, kas ir Savienības kompetencē (10336/18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 16. jūlija Lēmumu (ES) 2018/..., ar ko Eiropas Komisiju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos pilnvaro Savienības vārdā sākt un risināt sarunas par visaptveroša nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, noteikumiem, kas ir Savienības kompetencē (10336/18),

| — | ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2018. gada 16. jūlija Lēmumu, ar ko Eiropas Komisiju pilnvaro dalībvalstu vārdā sākt un risināt sarunas par visaptverošā nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, noteikumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē (10337/18); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2018. gada 16. jūlija Lēmumu, ar ko Eiropas Komisiju pilnvaro dalībvalstu vārdā sākt un risināt sarunas par visaptverošā nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, noteikumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē (10337/18);

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 16. jūlija sarunu direktīvas (10601/18 EU Restricted), kas Parlamentam nosūtītas 2018. gada 6. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 16. jūlija sarunu direktīvas (10601/18 EU Restricted), kas Parlamentam nosūtītas 2018. gada 6. augustā,

| — | ņemot vērā ES un Uzbekistānas Republikas Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 1999. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Uzbekistānas Republikas Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 1999. gadā,

| — | ņemot vērā ES un Uzbekistānas 2011. gada janvārī parakstīto saprašanās memorandu par enerģētiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Uzbekistānas 2011. gada janvārī parakstīto saprašanās memorandu par enerģētiku,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gadā pieņemtās ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gadā pieņemtās ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai,

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. decembra normatīvo rezolūciju, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra normatīvo rezolūciju, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. decembra nenormatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra nenormatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (2),

| — | ņemot vērā 2014. gada 23. oktobra rezolūciju par cilvēktiesībām Uzbekistānā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 23. oktobra rezolūciju par cilvēktiesībām Uzbekistānā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES panākto progresu Vidusāzijas stratēģijas īstenošanā (4) un Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES panākto progresu Vidusāzijas stratēģijas īstenošanā (4) un Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 19. septembra kopīgo paziņojumu “Eiropas un Āzijas savienojamība — ES stratēģijas pamatelementi” (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 19. septembra kopīgo paziņojumu “Eiropas un Āzijas savienojamība — ES stratēģijas pamatelementi” (JOIN(2018)0031),

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un tās Cilvēktiesību apakškomitejas 2018. gada septembra un 2017. gada maija vizītes Uzbekistānā, kā arī tā delegācijas regulārās vizītes ES un Kazahstānas, ES un Kirgizstānas, ES un Uzbekistānas, ES un Tadžikistānas parlamentārās sadarbības komitejās, kā arī delegācijā attiecībām ar Turkmenistānu un Mongoliju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un tās Cilvēktiesību apakškomitejas 2018. gada septembra un 2017. gada maija vizītes Uzbekistānā, kā arī tā delegācijas regulārās vizītes ES un Kazahstānas, ES un Kirgizstānas, ES un Uzbekistānas, ES un Tadžikistānas parlamentārās sadarbības komitejās, kā arī delegācijā attiecībām ar Turkmenistānu un Mongoliju,

| — | ņemot vērā 2017. gada 10. novembra Samarkandā notikušās ES un Vidusāzijas valstu ārlietu ministru 13. sanāksmes rezultātus, kurās tika pievērsta uzmanība divpusējai darba kārtībai (ekonomika, savienojamība, drošība un tiesiskums) un reģionālajiem jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 10. novembra Samarkandā notikušās ES un Vidusāzijas valstu ārlietu ministru 13. sanāksmes rezultātus, kurās tika pievērsta uzmanība divpusējai darba kārtībai (ekonomika, savienojamība, drošība un tiesiskums) un reģionālajiem jautājumiem,

| — | ņemot vērā kopīgo komunikē, ko 2018. gada 23. novembrī Briselē pieņēma ES un Vidusāzijas ārlietu ministru 14. sanāksmē, ar nosaukumu “ES un Vidusāzijas partnerība — kopīgs darbs, lai izveidotu integrējošu izaugsmi, ilgtspējīgu savienojamību un spēcīgākas partnerības” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo komunikē, ko 2018. gada 23. novembrī Briselē pieņēma ES un Vidusāzijas ārlietu ministru 14. sanāksmē, ar nosaukumu “ES un Vidusāzijas partnerība — kopīgs darbs, lai izveidotu integrējošu izaugsmi, ilgtspējīgu savienojamību un spēcīgākas partnerības” (6),

| — | ņemot vērā pastāvīgo ES attīstības palīdzību Uzbekistānai 168 miljonu euro apmērā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) finansiālo atbalstu un citus ES pasākumus, lai valstī atbalstītu mieru un drošību un kodolatkritumu samazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pastāvīgo ES attīstības palīdzību Uzbekistānai 168 miljonu euro apmērā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) finansiālo atbalstu un citus ES pasākumus, lai valstī atbalstītu mieru un drošību un kodolatkritumu samazināšanu,

| — | ņemot vērā deklarāciju “Miera process, sadarbība drošības jomā un reģionālā savienojamība”, kas tika pieņemta 2018. gada 26. un 27. martā Taškentā notikušajā konferencē, kuru rīkoja Uzbekistāna un kuru tā vadīja kopā ar Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju “Miera process, sadarbība drošības jomā un reģionālā savienojamība”, kas tika pieņemta 2018. gada 26. un 27. martā Taškentā notikušajā konferencē, kuru rīkoja Uzbekistāna un kuru tā vadīja kopā ar Afganistānu,

| — | ņemot vērā stratēģiju rīcībai piecās prioritārajās jomās Uzbekistānas attīstībai (attīstības stratēģija) laikposmam no 2017. līdz 2021. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģiju rīcībai piecās prioritārajās jomās Uzbekistānas attīstībai (attīstības stratēģija) laikposmam no 2017. līdz 2021. gadam,

| — | ņemot vērā Uzbekistānas pasākumus virzībā uz atvērtāku sabiedrību un lielāku atvērtību attiecībās ar tās kaimiņvalstīm, kopš neatkarības iegūšanas no Padomju Savienības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Uzbekistānas pasākumus virzībā uz atvērtāku sabiedrību un lielāku atvērtību attiecībās ar tās kaimiņvalstīm, kopš neatkarības iegūšanas no Padomju Savienības,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 113. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 113. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0149/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0149/2019),

| A. | tā kā 2018. gada 23. novembrī ES un Uzbekistāna sāka sarunas par visaptverošu padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu (EPCA), lai aizstātu pašreizējo ES un Uzbekistānas PSN ar mērķi uzlabot un padziļināt sadarbību savstarpējo interešu jomās, pamatojoties uz kopīgām demokrātijas, tiesiskuma, pamattiesību ievērošanas un labas pārvaldības vērtībām, nolūkā veicināt ilgtspējīgo attīstību un starptautisko drošību un efektīvi risināt tādas globālas problēmas kā terorisms, klimata pārmaiņas un organizētā noziedzība; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2018. gada 23. novembrī ES un Uzbekistāna sāka sarunas par visaptverošu padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu (EPCA), lai aizstātu pašreizējo ES un Uzbekistānas PSN ar mērķi uzlabot un padziļināt sadarbību savstarpējo interešu jomās, pamatojoties uz kopīgām demokrātijas, tiesiskuma, pamattiesību ievērošanas un labas pārvaldības vērtībām, nolūkā veicināt ilgtspējīgo attīstību un starptautisko drošību un efektīvi risināt tādas globālas problēmas kā terorisms, klimata pārmaiņas un organizētā noziedzība;

| B. | tā kā EPCA būs vajadzīga Parlamenta piekrišana, lai tas stātos spēkā, |
| --- | --- |

B.

tā kā EPCA būs vajadzīga Parlamenta piekrišana, lai tas stātos spēkā,

| 1. | iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP): |
| --- | --- |

1.

ES un Uzbekistānas attiecības

| a) | atzinīgi vērtēt Uzbekistānas saistības un veiktos pasākumus virzībā uz atvērtāku sabiedrību un patiesu iesaistīšanos politiskajā dialogā starp ES un Uzbekistānu, kā rezultātā tika uzsāktas sarunas par visaptverošu EPCA; uzsvērt ES ieinteresētību stiprināt attiecības ar Uzbekistānu, pamatojoties uz kopīgām vērtībām, un atzīt Uzbekistānas lomu kā svarīgu kultūras un politisko tiltu starp Eiropu un Āziju; |
| --- | --- |

a)

atzinīgi vērtēt Uzbekistānas saistības un veiktos pasākumus virzībā uz atvērtāku sabiedrību un patiesu iesaistīšanos politiskajā dialogā starp ES un Uzbekistānu, kā rezultātā tika uzsāktas sarunas par visaptverošu EPCA; uzsvērt ES ieinteresētību stiprināt attiecības ar Uzbekistānu, pamatojoties uz kopīgām vērtībām, un atzīt Uzbekistānas lomu kā svarīgu kultūras un politisko tiltu starp Eiropu un Āziju;

| b) | nodrošināt regulāru, padziļinātu dialogu un uzraudzīt pilnīgu politisko un demokrātisko reformu īstenošanu, cenšoties izveidot neatkarīgu tiesu sistēmu, tostarp atcelt visus ierobežojumus attiecībā uz advokātu neatkarību, patiesi konkurētspējīgu vēlēšanu rezultātā ievēlēt patiesi neatkarīgu parlamentu, panākt cilvēktiesību aizsardzību, dzimumu līdztiesību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, drošības dienestu depolitizāciju un to apņemšanos ievērot tiesiskumu, kā arī pilsoniskās sabiedrības aktīvu iesaistīšanos reformu procesā; atzinīgi vērtēt jaunās pilnvaras, kas piešķirtas Oliy Majlis, un jaunos mehānismus parlamentārās uzraudzības stiprināšanai; mudināt iestādes īstenot EDSO/ODIHR ziņojuma ieteikumus pēc 2014. gada parlamenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt regulāru, padziļinātu dialogu un uzraudzīt pilnīgu politisko un demokrātisko reformu īstenošanu, cenšoties izveidot neatkarīgu tiesu sistēmu, tostarp atcelt visus ierobežojumus attiecībā uz advokātu neatkarību, patiesi konkurētspējīgu vēlēšanu rezultātā ievēlēt patiesi neatkarīgu parlamentu, panākt cilvēktiesību aizsardzību, dzimumu līdztiesību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, drošības dienestu depolitizāciju un to apņemšanos ievērot tiesiskumu, kā arī pilsoniskās sabiedrības aktīvu iesaistīšanos reformu procesā; atzinīgi vērtēt jaunās pilnvaras, kas piešķirtas Oliy Majlis, un jaunos mehānismus parlamentārās uzraudzības stiprināšanai; mudināt iestādes īstenot EDSO/ODIHR ziņojuma ieteikumus pēc 2014. gada parlamenta vēlēšanām;

| c) | uzsvērt ilgtspējīgu reformu nozīmi un sniegt būtisku atbalstu šīs reformām un to īstenošanai, pamatojoties uz pašreizējiem un turpmākajiem nolīgumiem, panākot taustāmus rezultātus un risinot politiskos, sociālos un ekonomiskos jautājumus, jo īpaši, lai uzlabotu pārvaldību, ļautu attīstīties patiesi daudzveidīgai un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai, stiprinātu cilvēktiesību ievērošanu, aizsargātu visas minoritātes un neaizsargātās personas, tostarp cilvēkus ar invaliditāti, nodrošinot pārskatatbildību par cilvēktiesību pārkāpumiem un citiem noziegumiem, un likvidētu šķēršļus uzņēmējdarbībai; |
| --- | --- |

c)

uzsvērt ilgtspējīgu reformu nozīmi un sniegt būtisku atbalstu šīs reformām un to īstenošanai, pamatojoties uz pašreizējiem un turpmākajiem nolīgumiem, panākot taustāmus rezultātus un risinot politiskos, sociālos un ekonomiskos jautājumus, jo īpaši, lai uzlabotu pārvaldību, ļautu attīstīties patiesi daudzveidīgai un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai, stiprinātu cilvēktiesību ievērošanu, aizsargātu visas minoritātes un neaizsargātās personas, tostarp cilvēkus ar invaliditāti, nodrošinot pārskatatbildību par cilvēktiesību pārkāpumiem un citiem noziegumiem, un likvidētu šķēršļus uzņēmējdarbībai;

| d) | atzīt un atbalstīt Uzbekistānas apņemšanos veikt strukturālas, administratīvas un ekonomiskas reformas, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, tiesu sistēmu un drošības pakalpojumus, darba apstākļus un administratīvo pārskatatbildību un efektivitāti, un uzsvērt, ka ir svarīgi tās pilnībā un pārbaudāmi īstenot; atzinīgi vērtēt ārvalstu valūtas operāciju un ārvalstu valūtas tirgus liberalizāciju; uzsvērt, ka Uzbekistānas visaptverošais reformas plāns, attīstības stratēģija 2017. –2021. gadam ir jāīsteno un jāatbalsta ar pasākumiem ārējās tirdzniecības veicināšanai un uzņēmējdarbības vides uzlabošanai; ņemt vērā, ka darbaspēka migrācija un naudas pārvedumi ir galvenais mehānisms, ar kuru tiek risināta nabadzības problēma Uzbekistānā; |
| --- | --- |

d)

atzīt un atbalstīt Uzbekistānas apņemšanos veikt strukturālas, administratīvas un ekonomiskas reformas, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, tiesu sistēmu un drošības pakalpojumus, darba apstākļus un administratīvo pārskatatbildību un efektivitāti, un uzsvērt, ka ir svarīgi tās pilnībā un pārbaudāmi īstenot; atzinīgi vērtēt ārvalstu valūtas operāciju un ārvalstu valūtas tirgus liberalizāciju; uzsvērt, ka Uzbekistānas visaptverošais reformas plāns, attīstības stratēģija 2017. –2021. gadam ir jāīsteno un jāatbalsta ar pasākumiem ārējās tirdzniecības veicināšanai un uzņēmējdarbības vides uzlabošanai; ņemt vērā, ka darbaspēka migrācija un naudas pārvedumi ir galvenais mehānisms, ar kuru tiek risināta nabadzības problēma Uzbekistānā;

| e) | mudināt Uzbekistānas valdību nodrošināt, ka cilvēktiesību aizstāvji, pilsoniskā sabiedrība, starptautiskie novērotāji un cilvēktiesību organizācijas var brīvi darboties juridiski stabilā un politiski drošā vidē, jo īpaši, atvieglojot reģistrācijas procesu un nodrošinot tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamību reģistrācijas atteikuma gadījumā; mudināt Uzbekistānas valdību atļaut regulāru, neierobežotu un neatkarīgu apstākļu uzraudzību cietumos un ieslodzījuma vietās; mudināt valdību uzaicināt ANO īpašo referentu jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, īstenot ieteikumu, ko viņš sniedza 2003. gada pēdējā apmeklējuma laikā, un saskaņot valstu tiesību aktus un praksi ar starptautiskajiem tiesību aktiem un standartiem, tostarp neatkarīgu uzraudzības mehānismu, ar kuru tiek nodrošināta netraucēta piekļuve apcietinājuma vietām, lai varētu uzraudzīt izturēšanos pret ieslodzītajiem; aicina iestādes rūpīgi izmeklēt visus apgalvojumus par spīdzināšanu vai necilvēcīgu izturēšanos; |
| --- | --- |

e)

mudināt Uzbekistānas valdību nodrošināt, ka cilvēktiesību aizstāvji, pilsoniskā sabiedrība, starptautiskie novērotāji un cilvēktiesību organizācijas var brīvi darboties juridiski stabilā un politiski drošā vidē, jo īpaši, atvieglojot reģistrācijas procesu un nodrošinot tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamību reģistrācijas atteikuma gadījumā; mudināt Uzbekistānas valdību atļaut regulāru, neierobežotu un neatkarīgu apstākļu uzraudzību cietumos un ieslodzījuma vietās; mudināt valdību uzaicināt ANO īpašo referentu jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, īstenot ieteikumu, ko viņš sniedza 2003. gada pēdējā apmeklējuma laikā, un saskaņot valstu tiesību aktus un praksi ar starptautiskajiem tiesību aktiem un standartiem, tostarp neatkarīgu uzraudzības mehānismu, ar kuru tiek nodrošināta netraucēta piekļuve apcietinājuma vietām, lai varētu uzraudzīt izturēšanos pret ieslodzītajiem; aicina iestādes rūpīgi izmeklēt visus apgalvojumus par spīdzināšanu vai necilvēcīgu izturēšanos;

| f) | veicināt iecietīgas, iekļaujošas, plurālistiskas un demokrātiskas sabiedrības veidošanos, kuru vada uzticama valdība, atbalstot pakāpenisku liberalizāciju, kurā pilnībā ievēroti ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, un sociālekonomisko progresu iedzīvotāju labā; |
| --- | --- |

f)

veicināt iecietīgas, iekļaujošas, plurālistiskas un demokrātiskas sabiedrības veidošanos, kuru vada uzticama valdība, atbalstot pakāpenisku liberalizāciju, kurā pilnībā ievēroti ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, un sociālekonomisko progresu iedzīvotāju labā;

| g) | atzinīgi vērtēt politieslodzīto atbrīvošanu, taču mudināt iestādes nodrošināt viņiem pilnīgu rehabilitāciju un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un medicīniskai ārstēšanai; aicināt atbrīvot visus pārējos politieslodzītos un visus tos, kuri apcietināti vai vajāti par politiski motivētām apsūdzībām, piemēram, cilvēktiesību aktīvistus, pilsoniskās sabiedrības un reliģiskos aktīvistus, žurnālistus un opozīcijas politiķus; paust bažas par vairākiem tiesas procesiem aiz slēgtām durvīm un mudina valdību izbeigt šādu praksi; mudināt valdību nekavējoties grozīt kriminālkodeksa noteikumus, kuri attiecas uz ekstrēmismu un dažkārt tiek ļaunprātīgi izmantoti, lai kriminalizētu atšķirīga viedokļa paušanu; atzinīgi vērtēt uzņemtās saistības pārtraukt apsūdzēt par “cietumu noteikumu pārkāpumiem”, lai patvaļīgi pagarinātu politieslodzītajiem piespriestos sodus; nodrošināt, ka visiem politieslodzītajiem, kuri ir notiesāti par kriminālnoziegumiem un citiem nodarījumiem, tiek iedotas spriedumu kopijas viņu lietā, lai viņi varētu izmantot savas tiesības uz apelāciju un pieteikties rehabilitācijai; atzinīgi vērtē to, ka ir mazināti daži mierīgas pulcēšanās brīvības ierobežojumi un mudina turpināt izbeigt šo tiesību ierobežojumus, piemēram, mierīgu demonstrantu aizturēšanu, tādējādi ievērojot Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju; atzinīgi vērtē neseno ANO īpašā referenta par reliģijas un pārliecības brīvību apmeklējumu; |
| --- | --- |

g)

atzinīgi vērtēt politieslodzīto atbrīvošanu, taču mudināt iestādes nodrošināt viņiem pilnīgu rehabilitāciju un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un medicīniskai ārstēšanai; aicināt atbrīvot visus pārējos politieslodzītos un visus tos, kuri apcietināti vai vajāti par politiski motivētām apsūdzībām, piemēram, cilvēktiesību aktīvistus, pilsoniskās sabiedrības un reliģiskos aktīvistus, žurnālistus un opozīcijas politiķus; paust bažas par vairākiem tiesas procesiem aiz slēgtām durvīm un mudina valdību izbeigt šādu praksi; mudināt valdību nekavējoties grozīt kriminālkodeksa noteikumus, kuri attiecas uz ekstrēmismu un dažkārt tiek ļaunprātīgi izmantoti, lai kriminalizētu atšķirīga viedokļa paušanu; atzinīgi vērtēt uzņemtās saistības pārtraukt apsūdzēt par “cietumu noteikumu pārkāpumiem”, lai patvaļīgi pagarinātu politieslodzītajiem piespriestos sodus; nodrošināt, ka visiem politieslodzītajiem, kuri ir notiesāti par kriminālnoziegumiem un citiem nodarījumiem, tiek iedotas spriedumu kopijas viņu lietā, lai viņi varētu izmantot savas tiesības uz apelāciju un pieteikties rehabilitācijai; atzinīgi vērtē to, ka ir mazināti daži mierīgas pulcēšanās brīvības ierobežojumi un mudina turpināt izbeigt šo tiesību ierobežojumus, piemēram, mierīgu demonstrantu aizturēšanu, tādējādi ievērojot Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju; atzinīgi vērtē neseno ANO īpašā referenta par reliģijas un pārliecības brīvību apmeklējumu;

| h) | norādīt, ka laikā no 2016. gada līdz 2018. gadam Uzbekistāna ir tikai nedaudz pakāpusies organizācijas “Reportieri bez robežām” preses brīvības indeksā, un joprojām paust bažas par cenzūru, tīmekļa vietņu bloķēšanu, žurnālistu un blogeru pašcenzūru, iebiedēšanu tiešsaistē un bezsaistē un politiski motivētām kriminālām apsūdzībām; mudināt iestādes izbeigt spiedienu uz plašsaziņas līdzekļiem un to uzraudzību, pārtraukt neatkarīgu tīmekļa vietņu bloķēšanu un atļaut starptautiskajiem plašsaziņas līdzekļiem akreditēt korespondentus un darboties valstī; atbalstīt un atzinīgi vērtēt pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju neatkarību, piemēram, dažu to reglamentējošo ierobežojumu atcelšanu, kā arī iepriekš no valsts izraidīto ārvalstu un starptautisko plašsaziņas līdzekļu un NVO atgriešanos; atzinīgi vērtēt jauno NVO reģistrācijas tiesību aktu, kurā atvieglotas dažas reģistrācijas procedūras un dažas prasības attiecībā uz iepriekšēju atļauju darbību vai sanāksmju rīkošanai; mudināt iestādes pilnībā īstenot šo tiesību aktu, tostarp likvidējot visus šķēršļus starptautisko organizāciju reģistrācijai, un mudināt iestādes novērst atlikušos ierobežojumus, kas rada šķēršļus NVO darbam, piemēram, apgrūtinošas reģistrācijas prasības un uzmācīgu uzraudzību; |
| --- | --- |

h)

norādīt, ka laikā no 2016. gada līdz 2018. gadam Uzbekistāna ir tikai nedaudz pakāpusies organizācijas “Reportieri bez robežām” preses brīvības indeksā, un joprojām paust bažas par cenzūru, tīmekļa vietņu bloķēšanu, žurnālistu un blogeru pašcenzūru, iebiedēšanu tiešsaistē un bezsaistē un politiski motivētām kriminālām apsūdzībām; mudināt iestādes izbeigt spiedienu uz plašsaziņas līdzekļiem un to uzraudzību, pārtraukt neatkarīgu tīmekļa vietņu bloķēšanu un atļaut starptautiskajiem plašsaziņas līdzekļiem akreditēt korespondentus un darboties valstī; atbalstīt un atzinīgi vērtēt pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju neatkarību, piemēram, dažu to reglamentējošo ierobežojumu atcelšanu, kā arī iepriekš no valsts izraidīto ārvalstu un starptautisko plašsaziņas līdzekļu un NVO atgriešanos; atzinīgi vērtēt jauno NVO reģistrācijas tiesību aktu, kurā atvieglotas dažas reģistrācijas procedūras un dažas prasības attiecībā uz iepriekšēju atļauju darbību vai sanāksmju rīkošanai; mudināt iestādes pilnībā īstenot šo tiesību aktu, tostarp likvidējot visus šķēršļus starptautisko organizāciju reģistrācijai, un mudināt iestādes novērst atlikušos ierobežojumus, kas rada šķēršļus NVO darbam, piemēram, apgrūtinošas reģistrācijas prasības un uzmācīgu uzraudzību;

| i) | atzinīgi vērtēt progresu, kas panākts attiecībā uz bērnu darba izskaušanu un piespiedu darba pakāpenisku izbeigšanu, kā arī ANO īpašo referentu nesenos Uzbekistānas apmeklējumus un valsts atkārtotu atvēršanu starptautiskajām NVO šajā jomā; norādīt, ka valsts sponsorēts piespiedu darbs kokvilnas un zīda rūpniecībā un citās jomās joprojām ir problēma; sagaidīt, ka Uzbekistānas valdība veiks pasākumus, lai izskaustu visa veida piespiedu darbu, risinātu šīs parādības pamatcēloņus, jo īpaši obligāto kvotu sistēmu, kā arī sauktu pie atbildības vietējās varas iestādes, kuras piespiedu kārtā mobilizē publiskā sektora darba ņēmējus un studentus; uzsvērt, ka ir jādara vairāk, un jāpieņem turpmāki juridiski pasākumi, lai konsolidētu progresu šajā jomā un atceltu piespiedu darbu; šajā sakarībā mudina turpināt sadarbību ar Starptautisko Darba organizāciju (SDO); mudināt, lai ANO īpašais referents par mūsdienu verdzības izpausmēm varētu apmeklēt valsti; uzsvērt, cik svarīgi ir centieni izveidot ilgtspējīgu kokvilnas piegādes ķēdi un modernas, sociāli un videi nekaitīgas kokvilnas audzēšanas tehnoloģijas un lauksaimniecības praksi valstī; atbalstīt iekšzemes kokvilnas audzētājus, lai uzlabotu to ražošanas efektivitāti, aizsargātu vidi un uzlabotu nodarbinātības praksi nolūkā atcelt piespiedu darbu; |
| --- | --- |

i)

atzinīgi vērtēt progresu, kas panākts attiecībā uz bērnu darba izskaušanu un piespiedu darba pakāpenisku izbeigšanu, kā arī ANO īpašo referentu nesenos Uzbekistānas apmeklējumus un valsts atkārtotu atvēršanu starptautiskajām NVO šajā jomā; norādīt, ka valsts sponsorēts piespiedu darbs kokvilnas un zīda rūpniecībā un citās jomās joprojām ir problēma; sagaidīt, ka Uzbekistānas valdība veiks pasākumus, lai izskaustu visa veida piespiedu darbu, risinātu šīs parādības pamatcēloņus, jo īpaši obligāto kvotu sistēmu, kā arī sauktu pie atbildības vietējās varas iestādes, kuras piespiedu kārtā mobilizē publiskā sektora darba ņēmējus un studentus; uzsvērt, ka ir jādara vairāk, un jāpieņem turpmāki juridiski pasākumi, lai konsolidētu progresu šajā jomā un atceltu piespiedu darbu; šajā sakarībā mudina turpināt sadarbību ar Starptautisko Darba organizāciju (SDO); mudināt, lai ANO īpašais referents par mūsdienu verdzības izpausmēm varētu apmeklēt valsti; uzsvērt, cik svarīgi ir centieni izveidot ilgtspējīgu kokvilnas piegādes ķēdi un modernas, sociāli un videi nekaitīgas kokvilnas audzēšanas tehnoloģijas un lauksaimniecības praksi valstī; atbalstīt iekšzemes kokvilnas audzētājus, lai uzlabotu to ražošanas efektivitāti, aizsargātu vidi un uzlabotu nodarbinātības praksi nolūkā atcelt piespiedu darbu;

| j) | mudināt iestādes palielināt pūliņus, lai samazinātu bezdarbu valstī, tostarp atverot privāto sektoru un stiprinot mazos un vidējos uzņēmumus; šajā sakarībā atzinīgi vērtēt pārvaldības mācību programmas darbības termiņa pagarināšanu un mudināt turpināt uzņēmēju apmācības programmas; atgādināt par tās gados jauno iedzīvotāju potenciālu un salīdzinoši augsto izglītību šajā ziņā; mudināt veicināt uzņēmējdarbības izglītības programmas; atgādināt, cik svarīgas ir tādas ES programmas kā “Erasmus +”, kas veicina starpkultūru dialogu starp ES un Uzbekistānu un iespēju nodrošināšana studentiem, kuri piedalās šajās programmās kā pozitīvas pārmaiņas dalībnieki sabiedrībā; |
| --- | --- |

j)

mudināt iestādes palielināt pūliņus, lai samazinātu bezdarbu valstī, tostarp atverot privāto sektoru un stiprinot mazos un vidējos uzņēmumus; šajā sakarībā atzinīgi vērtēt pārvaldības mācību programmas darbības termiņa pagarināšanu un mudināt turpināt uzņēmēju apmācības programmas; atgādināt par tās gados jauno iedzīvotāju potenciālu un salīdzinoši augsto izglītību šajā ziņā; mudināt veicināt uzņēmējdarbības izglītības programmas; atgādināt, cik svarīgas ir tādas ES programmas kā “Erasmus +”, kas veicina starpkultūru dialogu starp ES un Uzbekistānu un iespēju nodrošināšana studentiem, kuri piedalās šajās programmās kā pozitīvas pārmaiņas dalībnieki sabiedrībā;

| k) | turpināt rīkot ikgadējos cilvēktiesību dialogus, ko organizē Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), un šajā sakarībā uzstāt, lai tiktu atrisinātas atsevišķas problēmas, tostarp politieslodzīto lietas; pirms katras dialogu kārtas reizi gadā vienoties par konkrētām jomām un novērtēt panākto progresu attiecībā uz sasniedzamajiem rezultātiem saskaņā ar ES standartiem, vienlaikus visās sanāksmēs un politikas virzienos integrējot cilvēktiesību jautājumus; veicināt un novērtēt to starptautisko cilvēktiesību instrumentu ievērošanu, kurus ir ratificējusi Uzbekistāna, jo īpaši saistībā ar ANO, EDSO un SDO; joprojām paust bažas par neatrisinātajām problēmām un dažu reformu neīstenošanu; mudināt iestādes atcelt kriminālatbildību par abpusēji labprātīgām seksuālajām attiecībām viena dzimuma personu starpā un sekmēt iecietības kultūru attiecībā uz LGBTI; aicināt Uzbekistānas iestādes atbalstīt un veicināt sieviešu tiesības; |
| --- | --- |

k)

turpināt rīkot ikgadējos cilvēktiesību dialogus, ko organizē Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), un šajā sakarībā uzstāt, lai tiktu atrisinātas atsevišķas problēmas, tostarp politieslodzīto lietas; pirms katras dialogu kārtas reizi gadā vienoties par konkrētām jomām un novērtēt panākto progresu attiecībā uz sasniedzamajiem rezultātiem saskaņā ar ES standartiem, vienlaikus visās sanāksmēs un politikas virzienos integrējot cilvēktiesību jautājumus; veicināt un novērtēt to starptautisko cilvēktiesību instrumentu ievērošanu, kurus ir ratificējusi Uzbekistāna, jo īpaši saistībā ar ANO, EDSO un SDO; joprojām paust bažas par neatrisinātajām problēmām un dažu reformu neīstenošanu; mudināt iestādes atcelt kriminālatbildību par abpusēji labprātīgām seksuālajām attiecībām viena dzimuma personu starpā un sekmēt iecietības kultūru attiecībā uz LGBTI; aicināt Uzbekistānas iestādes atbalstīt un veicināt sieviešu tiesības;

| l) | nodrošināt pasu sistēmas pārskatīšanu; atzinīgi vērtēt “izceļošanas vīzu” sistēmas atcelšanu, kas iepriekš bija nepieciešama Uzbekistānas pilsoņiem, kuri ceļo ārpus Neatkarīgo Valstu Sadraudzības (NVS); atzinīgi vērtēt Uzbekistānas paziņojumu par to, ka no 2019. gada janvāra tā vairs nepieprasīs ES dalībvalstu pilsoņiem vīzas; |
| --- | --- |

l)

nodrošināt pasu sistēmas pārskatīšanu; atzinīgi vērtēt “izceļošanas vīzu” sistēmas atcelšanu, kas iepriekš bija nepieciešama Uzbekistānas pilsoņiem, kuri ceļo ārpus Neatkarīgo Valstu Sadraudzības (NVS); atzinīgi vērtēt Uzbekistānas paziņojumu par to, ka no 2019. gada janvāra tā vairs nepieprasīs ES dalībvalstu pilsoņiem vīzas;

| m) | aicināt iestādes uzlabot vietējo veselības aprūpes sistēmu un palielināt valsts resursus uzlabojumu sekmēšanai, jo situācija valstī ir ievērojami pasliktinājusies kopš neatkarības iegūšanas; |
| --- | --- |

m)

aicināt iestādes uzlabot vietējo veselības aprūpes sistēmu un palielināt valsts resursus uzlabojumu sekmēšanai, jo situācija valstī ir ievērojami pasliktinājusies kopš neatkarības iegūšanas;

| n) | mudināt iestādes sniegt nepieciešamo atbalstu un lūgt starptautisko partneru ieguldījumu un atbalstu, lai Uzbekistāna, un jo īpaši autonomā Karakalpakstānas Republika spētu vēl labāk risināt Arāla jūras vides katastrofas ekonomiskās, sociālās un ar veselību saistītās sekas, izveidojot ilgtspējīgu ūdens apsaimniekošanas un saglabāšanas politiku, kā arī ticamu un pakāpenisku reģiona attīrīšanas plānu; atzinīgi vērtēt reģionālās sadarbības pozitīvo attīstību ūdens jomā, jo īpaši ar Tadžikistānu un Kazahstānu, un to, ka izveidots ANO daudzpartneru trasta fonds cilvēku drošības jautājumos Arāla jūras reģionā, kā arī iestāžu izrādīto apņēmību; atbalstīt centienus uzlabot apūdeņošanas infrastruktūru; |
| --- | --- |

n)

mudināt iestādes sniegt nepieciešamo atbalstu un lūgt starptautisko partneru ieguldījumu un atbalstu, lai Uzbekistāna, un jo īpaši autonomā Karakalpakstānas Republika spētu vēl labāk risināt Arāla jūras vides katastrofas ekonomiskās, sociālās un ar veselību saistītās sekas, izveidojot ilgtspējīgu ūdens apsaimniekošanas un saglabāšanas politiku, kā arī ticamu un pakāpenisku reģiona attīrīšanas plānu; atzinīgi vērtēt reģionālās sadarbības pozitīvo attīstību ūdens jomā, jo īpaši ar Tadžikistānu un Kazahstānu, un to, ka izveidots ANO daudzpartneru trasta fonds cilvēku drošības jautājumos Arāla jūras reģionā, kā arī iestāžu izrādīto apņēmību; atbalstīt centienus uzlabot apūdeņošanas infrastruktūru;

| o) | atzīt Uzbekistānas jauno ārpolitiku, kas ir uzlabojusi sadarbību ar kaimiņvalstīm un starptautiskajiem partneriem, jo īpaši attiecībā uz stabilitātes un drošības veicināšanu reģionā, robežu un ūdens resursu apsaimniekošanu, robežu demarkāciju un enerģētiku; atbalstīt Uzbekistānas pozitīvo iesaistīšanos miera procesā Afganistānā; |
| --- | --- |

o)

atzīt Uzbekistānas jauno ārpolitiku, kas ir uzlabojusi sadarbību ar kaimiņvalstīm un starptautiskajiem partneriem, jo īpaši attiecībā uz stabilitātes un drošības veicināšanu reģionā, robežu un ūdens resursu apsaimniekošanu, robežu demarkāciju un enerģētiku; atbalstīt Uzbekistānas pozitīvo iesaistīšanos miera procesā Afganistānā;

| p) | atzinīgi vērtēt Uzbekistānas pastāvīgo apņemšanos atbalstīt no kodolieročiem brīvu zonu Vidusāzijā; atgādināt par ES apņemšanos sniegt atbalstu Uzbekistānai toksisko un radioaktīvo atkritumu jomā; mudināt Uzbekistānu parakstīt Līgumu par kodolieroču aizliegšanu; |
| --- | --- |

p)

atzinīgi vērtēt Uzbekistānas pastāvīgo apņemšanos atbalstīt no kodolieročiem brīvu zonu Vidusāzijā; atgādināt par ES apņemšanos sniegt atbalstu Uzbekistānai toksisko un radioaktīvo atkritumu jomā; mudināt Uzbekistānu parakstīt Līgumu par kodolieroču aizliegšanu;

| q) | ņemt vērā Uzbekistānas svarīgo lomu gaidāmajā ES un Vidusāzijas stratēģijas pārskatīšanā, piemērojot diferenciācijas principu; |
| --- | --- |

q)

ņemt vērā Uzbekistānas svarīgo lomu gaidāmajā ES un Vidusāzijas stratēģijas pārskatīšanā, piemērojot diferenciācijas principu;

| r) | atzīt Uzbekistānas leģitīmās drošības bažas un pastiprināt sadarbību, lai atbalstītu krīžu pārvarēšanu, konfliktu novēršanu, integrētu robežu pārvaldību un centienus apkarot vardarbīgu radikalizāciju, terorismu, organizēto noziedzību un narkotiku nelikumīgu tirdzniecību, vienlaikus ievērojot tiesiskumu, tostarp cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

r)

atzīt Uzbekistānas leģitīmās drošības bažas un pastiprināt sadarbību, lai atbalstītu krīžu pārvarēšanu, konfliktu novēršanu, integrētu robežu pārvaldību un centienus apkarot vardarbīgu radikalizāciju, terorismu, organizēto noziedzību un narkotiku nelikumīgu tirdzniecību, vienlaikus ievērojot tiesiskumu, tostarp cilvēktiesību aizsardzību;

| s) | uzlabot efektīvu sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

s)

uzlabot efektīvu sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| t) | piesaistīt palīdzības sniegšanu Uzbekistānai no ES ārējās finansēšanas instrumentiem un no EIB un ERAB aizdevumiem, lai turpinātu reformu virzību; |
| --- | --- |

t)

piesaistīt palīdzības sniegšanu Uzbekistānai no ES ārējās finansēšanas instrumentiem un no EIB un ERAB aizdevumiem, lai turpinātu reformu virzību;

| u) | atbalstīt to galveno starptautisko konvenciju efektīvu īstenošanu, kas ir vajadzīgas attiecībā uz VPS + statusu; |
| --- | --- |

u)

atbalstīt to galveno starptautisko konvenciju efektīvu īstenošanu, kas ir vajadzīgas attiecībā uz VPS + statusu;

| v) | atbalstīt Uzbekistānas centienus iesaistīties pievienošanās procesā Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO), lai labāk integrētu valsti pasaules ekonomikā un uzlabotu tās uzņēmējdarbības vidi, tādējādi piesaistot vairāk ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI); |
| --- | --- |

v)

atbalstīt Uzbekistānas centienus iesaistīties pievienošanās procesā Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO), lai labāk integrētu valsti pasaules ekonomikā un uzlabotu tās uzņēmējdarbības vidi, tādējādi piesaistot vairāk ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI);

| w) | ņemt vērā šo attiecību ar citām trešām valstīm attīstību saistībā ar Ķīnas stratēģijas “Viena josla, viens ceļš” (OBOR) īstenošanu; un uzstāt, ka jārisina cilvēktiesību problēmas, kas ir saistītas ar šo iniciatīvu, tostarp izstrādājot šajā jomā pamatnostādnes; |
| --- | --- |

w)

ņemt vērā šo attiecību ar citām trešām valstīm attīstību saistībā ar Ķīnas stratēģijas “Viena josla, viens ceļš” (OBOR) īstenošanu; un uzstāt, ka jārisina cilvēktiesību problēmas, kas ir saistītas ar šo iniciatīvu, tostarp izstrādājot šajā jomā pamatnostādnes;

Jauns visaptverošs nolīgums

| x) | izmantot EPCA sarunas, lai atbalstītu patiesu un ilgtspējīgu virzību uz atbildīgu un demokrātisku režīmu, kas nodrošina un aizsargā visu iedzīvotāju pamattiesības, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu labvēlīgu vidi pilsoniskajai sabiedrībai, cilvēktiesību aizstāvjiem un advokātu neatkarībai; nodrošināt, ka pirms sarunu beigām Uzbekistāna panāk labu virzību vārda brīvības, biedrošanās brīvības un mierīgas pulcēšanās brīvības nodrošināšanā saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, tostarp novēršot šķēršļus, kas traucē visām jaunajām grupām reģistrēties un juridiski sākt darbību valstī, un saņemt ārvalstu finansējumu; |
| --- | --- |

x)

izmantot EPCA sarunas, lai atbalstītu patiesu un ilgtspējīgu virzību uz atbildīgu un demokrātisku režīmu, kas nodrošina un aizsargā visu iedzīvotāju pamattiesības, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu labvēlīgu vidi pilsoniskajai sabiedrībai, cilvēktiesību aizstāvjiem un advokātu neatkarībai; nodrošināt, ka pirms sarunu beigām Uzbekistāna panāk labu virzību vārda brīvības, biedrošanās brīvības un mierīgas pulcēšanās brīvības nodrošināšanā saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, tostarp novēršot šķēršļus, kas traucē visām jaunajām grupām reģistrēties un juridiski sākt darbību valstī, un saņemt ārvalstu finansējumu;

| y) | risināt sarunas par modernu, visaptverošu un vērienīgu nolīgumu starp ES un Uzbekistānu, kas aizstās 1999. gada PSN, uzlabojot politiskās sadarbības, tiešu personisku kontaktu, tirdzniecības un ieguldījumu attiecības, sadarbību ilgtspējīgas attīstības, vides aizsardzības, savienojamības, cilvēktiesību un pārvaldības jomā un veicinot Uzbekistānas ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

y)

risināt sarunas par modernu, visaptverošu un vērienīgu nolīgumu starp ES un Uzbekistānu, kas aizstās 1999. gada PSN, uzlabojot politiskās sadarbības, tiešu personisku kontaktu, tirdzniecības un ieguldījumu attiecības, sadarbību ilgtspējīgas attīstības, vides aizsardzības, savienojamības, cilvēktiesību un pārvaldības jomā un veicinot Uzbekistānas ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību;

| z) | atjaunot apņemšanos veicināt demokrātijas standartus, labas pārvaldības un tiesiskuma principus un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp reliģijas vai ticības brīvību, un respektēt tās aizstāvjus; |
| --- | --- |

z)

atjaunot apņemšanos veicināt demokrātijas standartus, labas pārvaldības un tiesiskuma principus un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp reliģijas vai ticības brīvību, un respektēt tās aizstāvjus;

| aa) | atbalstīt Uzbekistānas atjaunotās pūles virzībā uz daudzpusēju un starptautisku sadarbību tādu globālu un reģionālu problēmu risināšanā kā cita starpā starptautiskā drošība un cīņa pret vardarbīgu ekstrēmismu, organizēto noziedzību, narkotisko vielu nelikumīgu tirdzniecību, ūdens apsaimniekošana, vides degradācija, klimata pārmaiņas un migrācija; |
| --- | --- |

aa)

atbalstīt Uzbekistānas atjaunotās pūles virzībā uz daudzpusēju un starptautisku sadarbību tādu globālu un reģionālu problēmu risināšanā kā cita starpā starptautiskā drošība un cīņa pret vardarbīgu ekstrēmismu, organizēto noziedzību, narkotisko vielu nelikumīgu tirdzniecību, ūdens apsaimniekošana, vides degradācija, klimata pārmaiņas un migrācija;

| ab) | nodrošināt, ka visaptverošais nolīgums veicina un stiprina reģionālo sadarbību un mierīgu esošo konfliktu atrisināšanu, paverot ceļu patiesām labām kaimiņattiecībām; |
| --- | --- |

ab)

nodrošināt, ka visaptverošais nolīgums veicina un stiprina reģionālo sadarbību un mierīgu esošo konfliktu atrisināšanu, paverot ceļu patiesām labām kaimiņattiecībām;

| ac) | uzlabot noteikumus, kas saistīti ar tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām, no vienas puses, labāk sasaistot tos ar cilvēktiesību noteikumiem un apņemoties īstenot ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, vienlaikus nodrošinot mehānismus, lai novērtētu un novērstu negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām, un, no otras puses, veicinot tirgus ekonomikas principus, tostarp juridisko noteiktību, un neatkarīgas un pārredzamas iestādes, sociālo dialogu un SKO darba standartu īstenošanu, lai garantētu ilgtspējīgus ārvalstu tiešos ieguldījumus un veicinātu ekonomikas dažādošanu; uzlabot sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un nodokļu nemaksāšanu un nodrošināt, ka aktīvi, kuri pašlaik ir iesaldēti vairākās ES un EEZ dalībvalstīs, tiek atbildīgi repatriēti, ievērojot visu Uzbekistānas iedzīvotāju intereses; |
| --- | --- |

ac)

uzlabot noteikumus, kas saistīti ar tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām, no vienas puses, labāk sasaistot tos ar cilvēktiesību noteikumiem un apņemoties īstenot ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, vienlaikus nodrošinot mehānismus, lai novērtētu un novērstu negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām, un, no otras puses, veicinot tirgus ekonomikas principus, tostarp juridisko noteiktību, un neatkarīgas un pārredzamas iestādes, sociālo dialogu un SKO darba standartu īstenošanu, lai garantētu ilgtspējīgus ārvalstu tiešos ieguldījumus un veicinātu ekonomikas dažādošanu; uzlabot sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un nodokļu nemaksāšanu un nodrošināt, ka aktīvi, kuri pašlaik ir iesaldēti vairākās ES un EEZ dalībvalstīs, tiek atbildīgi repatriēti, ievērojot visu Uzbekistānas iedzīvotāju intereses;

| ad) | pastiprināt parlamentu sadarbības aspektus pilnvarotā parlamentārās sadarbības komitejā tādās jomās kā demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības, tostarp Sadarbības padomes un parlamentārās sadarbības komitejas pārstāvju tieša pārskatatbildība; |
| --- | --- |

ad)

pastiprināt parlamentu sadarbības aspektus pilnvarotā parlamentārās sadarbības komitejā tādās jomās kā demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības, tostarp Sadarbības padomes un parlamentārās sadarbības komitejas pārstāvju tieša pārskatatbildība;

| ae) | nodrošināt visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, iesaisti gan sarunu, gan arī nolīguma īstenošanas posmā; |
| --- | --- |

ae)

nodrošināt visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, iesaisti gan sarunu, gan arī nolīguma īstenošanas posmā;

| af) | iekļaut noteikumus par iespējamu sadarbības apturēšanu gadījumā, ja kāda no pusēm nepilda nolīguma būtiskus elementus, jo īpaši attiecībā uz demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, ietverot apspriešanos ar Parlamentu šādos gadījumos; izveidot neatkarīgu uzraudzības un sūdzību izskatīšanas mehānismu, kas iesaistītajiem iedzīvotājiem un to pārstāvjiem nodrošina efektīvu instrumentu, lai novērstu ietekmi uz cilvēktiesībām un uzraudzītu īstenošanu; |
| --- | --- |

af)

iekļaut noteikumus par iespējamu sadarbības apturēšanu gadījumā, ja kāda no pusēm nepilda nolīguma būtiskus elementus, jo īpaši attiecībā uz demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, ietverot apspriešanos ar Parlamentu šādos gadījumos; izveidot neatkarīgu uzraudzības un sūdzību izskatīšanas mehānismu, kas iesaistītajiem iedzīvotājiem un to pārstāvjiem nodrošina efektīvu instrumentu, lai novērstu ietekmi uz cilvēktiesībām un uzraudzītu īstenošanu;

| ag) | nodrošināt, ka Eiropas Parlaments ir cieši iesaistīts visu EPCA daļu īstenošanas uzraudzībā pēc tā stāšanās spēkā, šajā sakarībā rīko apspriedes, nodrošinot, ka EĀDD pienācīgi informē Parlamentu un pilsonisko sabiedrību par EPCA īstenošanu un pienācīgi reaģē uz to; |
| --- | --- |

ag)

nodrošināt, ka Eiropas Parlaments ir cieši iesaistīts visu EPCA daļu īstenošanas uzraudzībā pēc tā stāšanās spēkā, šajā sakarībā rīko apspriedes, nodrošinot, ka EĀDD pienācīgi informē Parlamentu un pilsonisko sabiedrību par EPCA īstenošanu un pienācīgi reaģē uz to;

| ah) | nodrošināt visu sarunu norāžu nosūtīšanu Eiropas Parlamentam saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem, lai Parlaments varētu pienācīgi pārbaudīt sarunu procesu; izpildīt iestāžu pienākumus, kas izriet no LESD 218. panta 10. punkta, un periodiski informēt Parlamentu; |
| --- | --- |

ah)

nodrošināt visu sarunu norāžu nosūtīšanu Eiropas Parlamentam saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem, lai Parlaments varētu pienācīgi pārbaudīt sarunu procesu; izpildīt iestāžu pienākumus, kas izriet no LESD 218. panta 10. punkta, un periodiski informēt Parlamentu;

| ai) | piemērot EPCA provizoriski tikai pēc tam, kad Parlaments ir devis savu piekrišanu; |
| --- | --- |

ai)

piemērot EPCA provizoriski tikai pēc tam, kad Parlaments ir devis savu piekrišanu;

| aj) | īstenot sabiedrības informēšanas kampaņu, kurā uzsvērti gaidāmie pozitīvie sadarbības rezultāti ES un Uzbekistānas iedzīvotāju labā, kuri veicinātu arī tiešus personiskus kontaktus; |
| --- | --- |

aj)

īstenot sabiedrības informēšanas kampaņu, kurā uzsvērti gaidāmie pozitīvie sadarbības rezultāti ES un Uzbekistānas iedzīvotāju labā, kuri veicinātu arī tiešus personiskus kontaktus;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Uzbekistānas Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 238, 6.7.2018., 394. lpp.

(2)  OV C 238, 6.7.2018., 51. lpp.

(3)  OV C 274, 27.7.2016., 25. lpp.

(4)  OV C 168 E, 14.6.2013., 91. lpp.

(5)  OV C 58, 15.2.2018., 119. lpp.

(6)  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/54354/joint-communiqué-european-union-–-central-asia-foreign-ministers-meeting-brussels-23-november_en

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/133 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/133

---

P8_TA(2019)0241

ES un Šveices Institucionālās sistēmas nolīgums

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par institucionālās sistēmas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju (2018/2262(INI))

(2021/C 108/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. maija lēmumu, ar ko atļauj sākt sarunas par institucionālās sistēmas nolīgumu, kas reglamentē divpusējās attiecības starp ES un Šveici, un sarunu uzsākšanu 2014. gada 22. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. maija lēmumu, ar ko atļauj sākt sarunas par institucionālās sistēmas nolīgumu, kas reglamentē divpusējās attiecības starp ES un Šveici, un sarunu uzsākšanu 2014. gada 22. maijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 28. februāra secinājumus par ES attiecībām ar Šveices Konfederāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 28. februāra secinājumus par ES attiecībām ar Šveices Konfederāciju,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. decembra un 2012. gada 20. decembra secinājumus par ES attiecībām ar EBTA valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. decembra un 2012. gada 20. decembra secinājumus par ES attiecībām ar EBTA valstīm,

| — | ņemot vērā 1994. gada 1. janvāra Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 1. janvāra Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) (1),

| — | ņemot vērā, ka Šveices iedzīvotāji 1992. gada decembra tautas balsojumā ar 50,3 % balsu noraidīja dalību EEZ, 1997. gada jūnijā ar 74 % balsu noraidīja iniciatīvu “Sarunas par dalību ES: lai izlemj tauta!” un 2001. gada martā ar 77 % balsu noraidīja iniciatīvu “Sakām “jā” Eiropai!”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka Šveices iedzīvotāji 1992. gada decembra tautas balsojumā ar 50,3 % balsu noraidīja dalību EEZ, 1997. gada jūnijā ar 74 % balsu noraidīja iniciatīvu “Sarunas par dalību ES: lai izlemj tauta!” un 2001. gada martā ar 77 % balsu noraidīja iniciatīvu “Sakām “jā” Eiropai!”,

| — | ņemot vērā 2017. gada 23. novembrī parakstīto ES un Šveices Konfederācijas nolīgumu par emisijas kvotu tirdzniecību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 23. novembrī parakstīto ES un Šveices Konfederācijas nolīgumu par emisijas kvotu tirdzniecību (2),

| — | ņemot vērā 2012. gada 16. martā parakstīto Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) un Šveices sadarbības pamatnolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 16. martā parakstīto Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) un Šveices sadarbības pamatnolīgumu,

| — | ņemot vērā Šveices un Eurojust nolīgumu par tiesu iestāžu sadarbību, kas tika parakstīts 2008. gada 27. novembrī un stājās spēkā 2011. gada 22. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Šveices un Eurojust nolīgumu par tiesu iestāžu sadarbību, kas tika parakstīts 2008. gada 27. novembrī un stājās spēkā 2011. gada 22. jūlijā,

| — | ņemot vērā Šveices un Eiropola nolīgumu par policijas iestāžu sadarbību smagas un organizētas starptautiskās noziedzības un terorisma novēršanā un apkarošanā, kas tika parakstīts 2004. gada 24. septembrī un stājās spēkā 2006. gada 1. martā, un ņemot vērā tā piemērošanas jomas paplašināšanu 2008. gada 1. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Šveices un Eiropola nolīgumu par policijas iestāžu sadarbību smagas un organizētas starptautiskās noziedzības un terorisma novēršanā un apkarošanā, kas tika parakstīts 2004. gada 24. septembrī un stājās spēkā 2006. gada 1. martā, un ņemot vērā tā piemērošanas jomas paplašināšanu 2008. gada 1. janvārī,

| — | ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (3) un jo īpaši I pielikumu par personu brīvu pārvietošanos un III pielikumu par profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (3) un jo īpaši I pielikumu par personu brīvu pārvietošanos un III pielikumu par profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu,

| — | ņemot vērā 2008. gada 27. maija protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos attiecībā uz Bulgārijas Republikas un Rumānijas piedalīšanos kā līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar to iestāšanos Eiropas Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 27. maija protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos attiecībā uz Bulgārijas Republikas un Rumānijas piedalīšanos kā līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar to iestāšanos Eiropas Savienībā (4),

| — | ņemot vērā 2009. gada 25. jūnija Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par pārbaužu un formalitāšu vienkāršošanu attiecībā uz preču pārvadājumiem un muitas drošības pasākumiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 25. jūnija Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par pārbaužu un formalitāšu vienkāršošanu attiecībā uz preču pārvadājumiem un muitas drošības pasākumiem (5),

| — | ņemot vērā 2014. gada 9. februārī notikušo Šveices tautas federālo iniciatīvu, kad 50,3 % Šveices iedzīvotāju atbalstīja priekšlikumus atjaunot imigrācijas kvotas ES pilsoņiem, darbinieku atlasē priekšroku dot vietējiem iedzīvotājiem un ierobežot imigrantu tiesības uz sociālajiem pabalstiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 9. februārī notikušo Šveices tautas federālo iniciatīvu, kad 50,3 % Šveices iedzīvotāju atbalstīja priekšlikumus atjaunot imigrācijas kvotas ES pilsoņiem, darbinieku atlasē priekšroku dot vietējiem iedzīvotājiem un ierobežot imigrantu tiesības uz sociālajiem pabalstiem,

| — | ņemot vērā ES un Šveices brīvās tirdzniecības nolīgumu (6), kas noslēgts 1972. gadā un gadu gaitā ir pielāgots un atjaunināts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Šveices brīvās tirdzniecības nolīgumu (6), kas noslēgts 1972. gadā un gadu gaitā ir pielāgots un atjaunināts,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu, kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu, kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par preču un pasažieru dzelzceļa un autotransporta pārvadājumiem, kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par preču un pasažieru dzelzceļa un autotransporta pārvadājumiem, kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā (8),

| — | ņemot vērā sarunas par ES un Šveices Konfederācijas nolīgumiem par elektroenerģiju, pārtikas nekaitīgumu un sabiedrības veselību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sarunas par ES un Šveices Konfederācijas nolīgumiem par elektroenerģiju, pārtikas nekaitīgumu un sabiedrības veselību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 20. decembra Īstenošanas Lēmumu (ES) 2018/2047 par Šveicē akciju biržām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 20. decembra Īstenošanas Lēmumu (ES) 2018/2047 par Šveicē akciju biržām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (9),

| — | ņemot vērā ES un Šveices 37. starpparlamentāro sanāksmi, kas notika 2018. gada 4. un 5. jūlijā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Šveices 37. starpparlamentāro sanāksmi, kas notika 2018. gada 4. un 5. jūlijā Briselē,

| — | ņemot vērā rezolūcijas par Šveici, jo īpaši 2015. gada 9. septembra rezolūciju par EEZ un Šveici — šķēršļi pilnīgai iekšējā tirgus izveidei (10), un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas 2018. gada 24. aprīļa rezolūcijas priekšlikuma projektu par šo pašu tematu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par Šveici, jo īpaši 2015. gada 9. septembra rezolūciju par EEZ un Šveici — šķēršļi pilnīgai iekšējā tirgus izveidei (10), un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas 2018. gada 24. aprīļa rezolūcijas priekšlikuma projektu par šo pašu tematu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par gada ziņojumu par vienotā tirgus pārvaldību saistībā ar 2017. gada Eiropas pusgadu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par gada ziņojumu par vienotā tirgus pārvaldību saistībā ar 2017. gada Eiropas pusgadu (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 4. punktu un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 4. punktu un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0147/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0147/2019),

| A. | tā kā Šveices pašreizējās attiecības ar ES ir balstītas uz kādu 20 galveno divpusējo nozaru nolīgumu un aptuveni 100 citu nolīgumu kompleksu kopumu; tā kā visās četrās brīvībās Šveice piedalās tikai daļēji; tā kā ar šiem nolīgumiem līdz šim tika padziļināta ES un Šveices sadarbība tādās jomās kā iekšējais tirgus, iekšējā drošība un patvērums, transports un nodokļi, bet nākotnē šis sarežģītais nolīgumu kopums varētu novecot, un attiecīgi no šo nolīgumu īstenošanas būtu mazāka jēga, ja vien netiks panākta vienošanās par vispārēju satvaru; |
| --- | --- |

A.

tā kā Šveices pašreizējās attiecības ar ES ir balstītas uz kādu 20 galveno divpusējo nozaru nolīgumu un aptuveni 100 citu nolīgumu kompleksu kopumu; tā kā visās četrās brīvībās Šveice piedalās tikai daļēji; tā kā ar šiem nolīgumiem līdz šim tika padziļināta ES un Šveices sadarbība tādās jomās kā iekšējais tirgus, iekšējā drošība un patvērums, transports un nodokļi, bet nākotnē šis sarežģītais nolīgumu kopums varētu novecot, un attiecīgi no šo nolīgumu īstenošanas būtu mazāka jēga, ja vien netiks panākta vienošanās par vispārēju satvaru;

| B. | tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 2017. gadā Šveice bija trešā lielākā ES partnere preču eksporta jomā un ceturtā lielākā preču importa ziņā; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 2017. gadā Šveice bija trešā lielākā ES partnere preču eksporta jomā un ceturtā lielākā preču importa ziņā;

| C. | tā kā Padome ir norādījusi, ka visaptverošs iestāžu nolīgums ar Šveici būtu jāveido ar mērķi aizsargāt iekšējā tirgus viendabību un nodrošināt juridisko noteiktību iestādēm, iedzīvotājiem un ekonomikas dalībniekiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome ir norādījusi, ka visaptverošs iestāžu nolīgums ar Šveici būtu jāveido ar mērķi aizsargāt iekšējā tirgus viendabību un nodrošināt juridisko noteiktību iestādēm, iedzīvotājiem un ekonomikas dalībniekiem;

| D. | tā kā Šveices Federālā padome vēlas ar ES noslēgt iestāžu nolīgumu, kas nodrošinās juridisko noteiktību tirgus piekļuves jomā un saglabās Šveices labklājību, neatkarību un tiesību sistēmu (12); tā kā Šveices Federālā padome ir paziņojusi par apspriešanos ar ieinteresētajām personām, pamatojoties uz tekstu, par kuru sarunu dalībnieki panāca vienošanos 2018. gada 23. novembrī; |
| --- | --- |

D.

tā kā Šveices Federālā padome vēlas ar ES noslēgt iestāžu nolīgumu, kas nodrošinās juridisko noteiktību tirgus piekļuves jomā un saglabās Šveices labklājību, neatkarību un tiesību sistēmu (12); tā kā Šveices Federālā padome ir paziņojusi par apspriešanos ar ieinteresētajām personām, pamatojoties uz tekstu, par kuru sarunu dalībnieki panāca vienošanos 2018. gada 23. novembrī;

| E. | tā kā ir vajadzīgs labi funkcionējošs un efektīvs vienotais tirgus, kura pamatā ir ļoti konkurētspējīga sociālā tirgus ekonomika, jo tas veicinātu izaugsmi un konkurētspēju un radītu darbvietas, lai stimulētu Eiropas ekonomikas atlabšanu; tā kā vienotā tirgus tiesību akti ir pienācīgi jātransponē, jāīsteno un jāpiemēro, lai dalībvalstis un Šveice varētu pilnībā izmanto visas priekšrocības, |
| --- | --- |

E.

tā kā ir vajadzīgs labi funkcionējošs un efektīvs vienotais tirgus, kura pamatā ir ļoti konkurētspējīga sociālā tirgus ekonomika, jo tas veicinātu izaugsmi un konkurētspēju un radītu darbvietas, lai stimulētu Eiropas ekonomikas atlabšanu; tā kā vienotā tirgus tiesību akti ir pienācīgi jātransponē, jāīsteno un jāpiemēro, lai dalībvalstis un Šveice varētu pilnībā izmanto visas priekšrocības,

| F. | tā kā Šveice ir paudusi vēlmi saistošus un būtiskus noteikumus par valsts atbalstu atstāt kādam no turpmākajiem tirgus piekļuves nolīgumiem un piekļūt vienotajam elektroenerģijas tirgum; |
| --- | --- |

F.

tā kā Šveice ir paudusi vēlmi saistošus un būtiskus noteikumus par valsts atbalstu atstāt kādam no turpmākajiem tirgus piekļuves nolīgumiem un piekļūt vienotajam elektroenerģijas tirgum;

| G. | tā kā 2018. gada 28. septembrī Federālā padome apstiprināja otro Šveices ieguldījumu vairākās ES dalībvalstīs 1,3 miljardu Šveices franku apmērā desmit gadu laikā un tagad gaida no Federālās asamblejas pozitīvu lēmumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2018. gada 28. septembrī Federālā padome apstiprināja otro Šveices ieguldījumu vairākās ES dalībvalstīs 1,3 miljardu Šveices franku apmērā desmit gadu laikā un tagad gaida no Federālās asamblejas pozitīvu lēmumu;

| H. | tā kā Šveice ir Eiropas Vides aģentūras locekle; |
| --- | --- |

H.

tā kā Šveice ir Eiropas Vides aģentūras locekle;

| I. | tā kā Šveice ir ratificējusi dalību Eiropas satelītnavigācijas programmās Galileo un EGNOS; |
| --- | --- |

I.

tā kā Šveice ir ratificējusi dalību Eiropas satelītnavigācijas programmās Galileo un EGNOS;

| J. | tā kā Šveices dalība ES pētniecības pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un iepriekš 7. pamatprogrammā (FP7) ir bijusi vērtīga visām iesaistītajām pusēm, jo priekšlikumi bija ļoti kvalitatīvi; |
| --- | --- |

J.

tā kā Šveices dalība ES pētniecības pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un iepriekš 7. pamatprogrammā (FP7) ir bijusi vērtīga visām iesaistītajām pusēm, jo priekšlikumi bija ļoti kvalitatīvi;

| K. | tā kā Šveice un ES 2015. gada 27. maijā parakstīja papildprotokolu nolīgumam par nodokļiem un uzkrājumu radītiem ienākumiem, saskaņā ar kuru abas puses no 2018. gada septembra automātiski apmainās ar informāciju par savu rezidentu finanšu pārskatiem; tā kā ES Šveici iekļāva II pielikumā Padomes 2017. gada 5. decembra secinājumos attiecībā uz valstīm, kuras ir apņēmušās īstenot labas nodokļu pārvaldības principus, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar pārredzamību, taisnīgu nodokļu uzlikšanu un BEPS (nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana) apkarošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Šveice un ES 2015. gada 27. maijā parakstīja papildprotokolu nolīgumam par nodokļiem un uzkrājumu radītiem ienākumiem, saskaņā ar kuru abas puses no 2018. gada septembra automātiski apmainās ar informāciju par savu rezidentu finanšu pārskatiem; tā kā ES Šveici iekļāva II pielikumā Padomes 2017. gada 5. decembra secinājumos attiecībā uz valstīm, kuras ir apņēmušās īstenot labas nodokļu pārvaldības principus, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar pārredzamību, taisnīgu nodokļu uzlikšanu un BEPS (nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana) apkarošanas pasākumiem;

| L. | tā kā Šveice sadarbojas atsevišķos jautājumos kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā un ir piedalījusies kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) civilajās un militārajās miera misijās, jo īpaši Ukrainā un Mali; tā kā EAA un Šveices sadarbības programma, kas tika parakstīta 2012. gada 16. martā, nodrošina informācijas apmaiņu un paredz kopīgas darbības pētniecības un tehnoloģiju, kā arī bruņojuma projektos un programmās; |
| --- | --- |

L.

tā kā Šveice sadarbojas atsevišķos jautājumos kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā un ir piedalījusies kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) civilajās un militārajās miera misijās, jo īpaši Ukrainā un Mali; tā kā EAA un Šveices sadarbības programma, kas tika parakstīta 2012. gada 16. martā, nodrošina informācijas apmaiņu un paredz kopīgas darbības pētniecības un tehnoloģiju, kā arī bruņojuma projektos un programmās;

| M. | tā kā Šveice ir Šengenas dalībvalsts kopš 2008. gada decembra, kad tā sāka īstenot Šengenas līgumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Šveice ir Šengenas dalībvalsts kopš 2008. gada decembra, kad tā sāka īstenot Šengenas līgumu;

| N. | tā kā Šveice piedalās Šengenas Informācijas sistēmā (SIS), Vīzu informācijas sistēmā (VIS), Eurodac ES patvēruma meklētāju pirkstu nospiedumu datubāzē un piedalīsies gaidāmajā ieceļošanas/izceļošanas sistēmā (IIS), kurā tiks reģistrēts, kas šķērso ES ārējās robežas, un Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmā (ETIAS), kas nodrošina drošību pirms ceļošanas un neatbilstīgas migrācijas pārbaudi trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nav vajadzīga vīza; |
| --- | --- |

N.

tā kā Šveice piedalās Šengenas Informācijas sistēmā (SIS), Vīzu informācijas sistēmā (VIS), Eurodac ES patvēruma meklētāju pirkstu nospiedumu datubāzē un piedalīsies gaidāmajā ieceļošanas/izceļošanas sistēmā (IIS), kurā tiks reģistrēts, kas šķērso ES ārējās robežas, un Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmā (ETIAS), kas nodrošina drošību pirms ceļošanas un neatbilstīgas migrācijas pārbaudi trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nav vajadzīga vīza;

| O. | tā kā, pamatojoties uz Dublinas asociācijas nolīgumu, Šveice ir asociētā valsts attiecībā uz dažām ES patvēruma acquis daļām; tā kā Šveice kopš 2010. gada ir finansiāli un darbības ziņā atbalstījusi Frontex; |
| --- | --- |

O.

tā kā, pamatojoties uz Dublinas asociācijas nolīgumu, Šveice ir asociētā valsts attiecībā uz dažām ES patvēruma acquis daļām; tā kā Šveice kopš 2010. gada ir finansiāli un darbības ziņā atbalstījusi Frontex;

| P. | tā kā 2017. gadā Šveices iedzīvotāju skaits sasniedza 8,48 miljonus, kuru vidū bija 2,13 miljoni ārvalstnieku, no kuriem 1,4 miljoni bija ES un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstu valstspiederīgie; tā kā 320 000 ES pilsoņu katru dienu dodas uz darbu Šveicē; tā kā 750 000 Šveices valstspiederīgo dzīvo ārzemēs, no kuriem 450 000 dzīvo ES; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2017. gadā Šveices iedzīvotāju skaits sasniedza 8,48 miljonus, kuru vidū bija 2,13 miljoni ārvalstnieku, no kuriem 1,4 miljoni bija ES un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstu valstspiederīgie; tā kā 320 000 ES pilsoņu katru dienu dodas uz darbu Šveicē; tā kā 750 000 Šveices valstspiederīgo dzīvo ārzemēs, no kuriem 450 000 dzīvo ES;

| Q. | tā kā 2009. gadā Šveice piekrita turpināt ES un Šveices divpusējo nolīgumu par personu brīvu pārvietošanos (NPBP), kas piešķir Šveices un ES pilsoņiem tiesības brīvi izvēlēties savu darbavietu un dzīvesvietu līgumslēdzēju pušu teritorijā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2009. gadā Šveice piekrita turpināt ES un Šveices divpusējo nolīgumu par personu brīvu pārvietošanos (NPBP), kas piešķir Šveices un ES pilsoņiem tiesības brīvi izvēlēties savu darbavietu un dzīvesvietu līgumslēdzēju pušu teritorijā;

| R. | tā kā ārvalstu uzņēmumiem, ārvalstu darba ņēmējus norīkojot darbā Šveicē, ir jāievēro Šveices obligātie darba nosacījumi; tā kā galvenā darbuzņēmēja juridiskais pienākumus ir nodrošināt, ka apakšuzņēmēji ievēro Šveices darba tirgus noteikumus; |
| --- | --- |

R.

tā kā ārvalstu uzņēmumiem, ārvalstu darba ņēmējus norīkojot darbā Šveicē, ir jāievēro Šveices obligātie darba nosacījumi; tā kā galvenā darbuzņēmēja juridiskais pienākumus ir nodrošināt, ka apakšuzņēmēji ievēro Šveices darba tirgus noteikumus;

| S. | tā kā 2002. gadā Šveice ieviesa atbalsta pasākumus, apgalvojot, ka to nolūks ir aizsargāt Šveices algas, darba nosacījumus un sociālos standartus, bet ES uzskata, ka tie neatbilst NPBP; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2002. gadā Šveice ieviesa atbalsta pasākumus, apgalvojot, ka to nolūks ir aizsargāt Šveices algas, darba nosacījumus un sociālos standartus, bet ES uzskata, ka tie neatbilst NPBP;

| T. | tā kā ES Pilsoņu direktīvas (2004/38/EK) un ES pilsoņu tiesību īstenošana attiecībā uz sociālās labklājības pabalstiem un uzņēmējdarbības tiesībām Šveicē ir izraisījusi bažas; |
| --- | --- |

T.

tā kā ES Pilsoņu direktīvas (2004/38/EK) un ES pilsoņu tiesību īstenošana attiecībā uz sociālās labklājības pabalstiem un uzņēmējdarbības tiesībām Šveicē ir izraisījusi bažas;

| U. | tā kā Šveice kopš 1960. gada ir EBTA dalībvalsts un kopš 2002. gada — Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts; |
| --- | --- |

U.

tā kā Šveice kopš 1960. gada ir EBTA dalībvalsts un kopš 2002. gada — Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts;

| V. | tā kā pašnoteikšanās iniciatīva (“Šveices likumi un nekādu ārvalstu tiesnešu”) 2018. gada 25. novembra tautas balsojumā ar 66 % balsu visos kantonos tika noraidīta, |
| --- | --- |

V.

tā kā pašnoteikšanās iniciatīva (“Šveices likumi un nekādu ārvalstu tiesnešu”) 2018. gada 25. novembra tautas balsojumā ar 66 % balsu visos kantonos tika noraidīta,

| W. | tā kā Šveice ir apņēmusies ievērot politisko neitralitāti un šādā statusā ir uzņēmusi vairākas starptautiskās sarunas, kuru mērķis ir rast miermīlīgus risinājumus bruņotiem konfliktiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

W.

tā kā Šveice ir apņēmusies ievērot politisko neitralitāti un šādā statusā ir uzņēmusi vairākas starptautiskās sarunas, kuru mērķis ir rast miermīlīgus risinājumus bruņotiem konfliktiem visā pasaulē;

| X. | tā kā Komisija 2018. gada beigās par sešiem mēnešiem pagarināja lēmumu atzīt tirdzniecības vietas Šveicē par atbilstīgām, izpildot tirdzniecības pienākumu attiecībā uz akcijām, kā noteikts Finanšu instrumentu tirgu direktīvā (2004/39/EK) un regulā ((ES) Nr. 600/2014); |
| --- | --- |

X.

tā kā Komisija 2018. gada beigās par sešiem mēnešiem pagarināja lēmumu atzīt tirdzniecības vietas Šveicē par atbilstīgām, izpildot tirdzniecības pienākumu attiecībā uz akcijām, kā noteikts Finanšu instrumentu tirgu direktīvā (2004/39/EK) un regulā ((ES) Nr. 600/2014);

| Y. | tā kā Parlamentu savienība (IPU) atrodas Ženēvā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Parlamentu savienība (IPU) atrodas Ženēvā;

| Z. | tā kā Šveicē atrodas 25 nozīmīgu starptautisko organizāciju un konferenču galvenās mītnes, lielākā daļa no tām — Ženēvā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Šveicē atrodas 25 nozīmīgu starptautisko organizāciju un konferenču galvenās mītnes, lielākā daļa no tām — Ženēvā;

| AA. | tā kā Šveicē atrodas simtiem starptautisku nevalstisko organizāciju, kuras sniedz konsultācijas ANO un citām nevalstiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Šveicē atrodas simtiem starptautisku nevalstisko organizāciju, kuras sniedz konsultācijas ANO un citām nevalstiskajām organizācijām;

| AB. | tā kā Šveice 2019. gada 20. oktobrī plāno rīkot federālās vēlēšanas; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Šveice 2019. gada 20. oktobrī plāno rīkot federālās vēlēšanas;

| 1. | iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos:






  a) | uzsvērt, ka Šveicei un ES ir ciešas, plašas un visaptverošas partnerattiecības, kuras ir abpusēji izdevīgas un kuru pamatā ir kopīga kultūras vēsture un kopīgas vērtības, un ka to ekonomiskās, politiskās, sociālās, vidiskās, zinātniskās un cilvēku savstarpējās saites ir priekšzīmīgas, atgādinot par abu teritoriju unikālo tuvumu kultūras un ģeogrāfiskajā ziņā; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

uzsvērt, ka Šveicei un ES ir ciešas, plašas un visaptverošas partnerattiecības, kuras ir abpusēji izdevīgas un kuru pamatā ir kopīga kultūras vēsture un kopīgas vērtības, un ka to ekonomiskās, politiskās, sociālās, vidiskās, zinātniskās un cilvēku savstarpējās saites ir priekšzīmīgas, atgādinot par abu teritoriju unikālo tuvumu kultūras un ģeogrāfiskajā ziņā;

| b) | uzsvērt, ka Šveice ir cieši integrēta ar ES, ir līdzīgi domājoša partnere un tai ir ar ES kopīgas Eiropas reģionālās un globālās problēmas; atzinīgi vērtēt Šveices paziņojumu, ka to interesēs ir atjaunot un nostiprināt divpusējo pieeju, kā arī veidot aizvien ciešākas attiecības; |
| --- | --- |

b)

uzsvērt, ka Šveice ir cieši integrēta ar ES, ir līdzīgi domājoša partnere un tai ir ar ES kopīgas Eiropas reģionālās un globālās problēmas; atzinīgi vērtēt Šveices paziņojumu, ka to interesēs ir atjaunot un nostiprināt divpusējo pieeju, kā arī veidot aizvien ciešākas attiecības;

| c) | norādīt, ka ES ir Šveices galvenais tirdzniecības partneris, veidojot 52 % no tās eksporta un vairāk nekā 71 % no tās importa, un ka preču tirdzniecības apjoms saskaņā ar pašreizējiem divpusējas tirdzniecības nolīgumiem ir ne mazāks kā 1 miljards CHF dienā (13); tā kā Šveice ir trešā lielākā ES tirdzniecības partnere, veidojot 7 % no tās tirdzniecības apjoma; uzskatīt, ka Šveices būtiska integrācija ES iekšējā tirgū ir svarīgs ekonomiskās izaugsmes faktors, kas padara ES par Šveices nozīmīgāko ekonomisko un tirdzniecības partneri; |
| --- | --- |

c)

norādīt, ka ES ir Šveices galvenais tirdzniecības partneris, veidojot 52 % no tās eksporta un vairāk nekā 71 % no tās importa, un ka preču tirdzniecības apjoms saskaņā ar pašreizējiem divpusējas tirdzniecības nolīgumiem ir ne mazāks kā 1 miljards CHF dienā (13); tā kā Šveice ir trešā lielākā ES tirdzniecības partnere, veidojot 7 % no tās tirdzniecības apjoma; uzskatīt, ka Šveices būtiska integrācija ES iekšējā tirgū ir svarīgs ekonomiskās izaugsmes faktors, kas padara ES par Šveices nozīmīgāko ekonomisko un tirdzniecības partneri;

| d) | uzsvērt, ka ES ir izrādījusi lielu elastību sarunās par institucionālās sistēmas nolīgumu (ISN) un ka visām iesaistītajām pusēm tas ir jāatzīst; |
| --- | --- |

d)

uzsvērt, ka ES ir izrādījusi lielu elastību sarunās par institucionālās sistēmas nolīgumu (ISN) un ka visām iesaistītajām pusēm tas ir jāatzīst;

| e) | mudināt iespējami drīz noslēgt divpusēju ISN nolūkā panākt saskaņotību saistībā ar līdz šim noslēgto sarežģīto divpusējo nolīgumu kopumu, tostarp izveidojot strīdu izšķiršanas mehānismu; atzinīgi vērtēt sarunu dalībnieku panākto vienošanos par nolīguma galīgo tekstu; aicināt Šveices Federālo padomi pieņemt lēmumu par nolīguma noslēgšanu, tiklīdz ar pozitīvu rezultātu būs beigusies apspriešanās ar ieinteresētajām personām šajā sakarā; |
| --- | --- |

e)

mudināt iespējami drīz noslēgt divpusēju ISN nolūkā panākt saskaņotību saistībā ar līdz šim noslēgto sarežģīto divpusējo nolīgumu kopumu, tostarp izveidojot strīdu izšķiršanas mehānismu; atzinīgi vērtēt sarunu dalībnieku panākto vienošanos par nolīguma galīgo tekstu; aicināt Šveices Federālo padomi pieņemt lēmumu par nolīguma noslēgšanu, tiklīdz ar pozitīvu rezultātu būs beigusies apspriešanās ar ieinteresētajām personām šajā sakarā;

| f) | atgādināt, ka kopējas institucionālās sistēmas izveide pašreizējiem un turpmākiem nolīgumiem, kas ļauj Šveicei piedalīties ES vienotajā tirgū, lai nodrošinātu viendabību un juridisko noteiktību iedzīvotājiem un uzņēmumiem, joprojām ir priekšnoteikums turpmākai nozaru pieejas izstrādei; uzsvērt, ka pēc četru gadu ilgām sarunām ir pienācis laiks noslēgt ISN; uzskatīt, ka nolīguma noslēgšana ļaus pilnībā attīstīt ES un Šveices visaptverošās partnerības potenciālu; |
| --- | --- |

f)

atgādināt, ka kopējas institucionālās sistēmas izveide pašreizējiem un turpmākiem nolīgumiem, kas ļauj Šveicei piedalīties ES vienotajā tirgū, lai nodrošinātu viendabību un juridisko noteiktību iedzīvotājiem un uzņēmumiem, joprojām ir priekšnoteikums turpmākai nozaru pieejas izstrādei; uzsvērt, ka pēc četru gadu ilgām sarunām ir pienācis laiks noslēgt ISN; uzskatīt, ka nolīguma noslēgšana ļaus pilnībā attīstīt ES un Šveices visaptverošās partnerības potenciālu;

| g) | atzīt nepieciešamību pieņemt ISN, jo ES un Šveices attiecības ir balstītas uz sarežģītu sistēmu, ko veido 120 nozaru nolīgumi, un visām pusēm būtu izdevīga papildu saskaņotība un juridiskā noteiktība; |
| --- | --- |

g)

atzīt nepieciešamību pieņemt ISN, jo ES un Šveices attiecības ir balstītas uz sarežģītu sistēmu, ko veido 120 nozaru nolīgumi, un visām pusēm būtu izdevīga papildu saskaņotība un juridiskā noteiktība;

| h) | aicināt puses pēc iespējas drīzāk sarīkot ES un Šveices likumdevēju starpparlamentāro sanāksmi, lai apspriestu visus ar šo nolīgumu saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

h)

aicināt puses pēc iespējas drīzāk sarīkot ES un Šveices likumdevēju starpparlamentāro sanāksmi, lai apspriestu visus ar šo nolīgumu saistītos jautājumus;

| i) | paust nožēlu par to, ka ES un Šveices nolīguma apspriesto tekstu, kas tika pabeigts 2018. gada novembrī, Komisija Ārlietu un starptautiskās tirdzniecības komitejām nosūtīja tikai 2019. gada 6. februārī; |
| --- | --- |

i)

paust nožēlu par to, ka ES un Šveices nolīguma apspriesto tekstu, kas tika pabeigts 2018. gada novembrī, Komisija Ārlietu un starptautiskās tirdzniecības komitejām nosūtīja tikai 2019. gada 6. februārī;

| j) | atzīt, ka ciešās attiecības starp ES un Šveici ir saistītas ne tikai ar ekonomikas integrāciju un vienotā tirgus paplašināšanu, bet arī veicina stabilitāti un labklājību, sniedzot labumu visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); uzsvērt, ka ir svarīgi nodrošināt vienotā tirgus pareizu darbību, lai garantētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un radītu darbvietas; |
| --- | --- |

j)

atzīt, ka ciešās attiecības starp ES un Šveici ir saistītas ne tikai ar ekonomikas integrāciju un vienotā tirgus paplašināšanu, bet arī veicina stabilitāti un labklājību, sniedzot labumu visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); uzsvērt, ka ir svarīgi nodrošināt vienotā tirgus pareizu darbību, lai garantētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un radītu darbvietas;

| k) | uzskatīt, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt ISN ar Šveici, jo tas garantētu juridisko noteiktību gan Šveicei, gan ES, dinamisku ES acquis iekļaušanu, labāku Šveices piekļuvi iekšējam tirgum, no kā labumu gūtu abas puses, un Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju attiecībā uz neatrisinātiem strīdiem, kas saistīti ar ISN piemērošanu vai interpretāciju; |
| --- | --- |

k)

uzskatīt, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt ISN ar Šveici, jo tas garantētu juridisko noteiktību gan Šveicei, gan ES, dinamisku ES acquis iekļaušanu, labāku Šveices piekļuvi iekšējam tirgum, no kā labumu gūtu abas puses, un Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju attiecībā uz neatrisinātiem strīdiem, kas saistīti ar ISN piemērošanu vai interpretāciju;

| l) | atzinīgi vērtēt Komisijas 2018. gada 20. decembra lēmumu atzīt Šveices tirdzniecības vietas par atbilstīgām akciju tirdzniecības prasībām, kas izklāstītas Finanšu instrumentu tirgu direktīvā (14) un regulā (15) (FITD II/ FITR); uzsvērt, ka šis līdzvērtīgums ir spēkā tikai līdz 2019. gada 30. jūnijam, bet to var pagarināt, ja būs panākts progress ceļā uz nolīguma, ar ko izveido minēto kopējo institucionālo sistēmu, parakstīšanu; |
| --- | --- |

l)

atzinīgi vērtēt Komisijas 2018. gada 20. decembra lēmumu atzīt Šveices tirdzniecības vietas par atbilstīgām akciju tirdzniecības prasībām, kas izklāstītas Finanšu instrumentu tirgu direktīvā (14) un regulā (15) (FITD II/ FITR); uzsvērt, ka šis līdzvērtīgums ir spēkā tikai līdz 2019. gada 30. jūnijam, bet to var pagarināt, ja būs panākts progress ceļā uz nolīguma, ar ko izveido minēto kopējo institucionālo sistēmu, parakstīšanu;

| m) | kopā ar Padomi uzsvērt, ka personu brīva pārvietošanās ir viens no ES politikas un iekšējā tirgus neapspriežamiem pamata pīlāriem un ka iekšējā tirgus četras brīvības ir nedalāmas; paust nožēlu par Šveices vienpusējiem nesamērīgajiem atbalsta pasākumiem, kas ir spēkā kopš 2004. gada; aicināt Šveici, kura savus atbalsta pasākumus uzskata par svarīgiem, censties rast risinājumu, kas būtu pilnībā saderīgs ar attiecīgajiem ES instrumentiem; aicināt Šveices iestādes apsvērt Horvātijas darba ņēmējiem paredzēto pārejas pasākumu piemērošanas perioda saīsināšanu, ņemot vērā ieguvumus no personu brīvas pārvietošanās starp ES un Šveici; |
| --- | --- |

m)

kopā ar Padomi uzsvērt, ka personu brīva pārvietošanās ir viens no ES politikas un iekšējā tirgus neapspriežamiem pamata pīlāriem un ka iekšējā tirgus četras brīvības ir nedalāmas; paust nožēlu par Šveices vienpusējiem nesamērīgajiem atbalsta pasākumiem, kas ir spēkā kopš 2004. gada; aicināt Šveici, kura savus atbalsta pasākumus uzskata par svarīgiem, censties rast risinājumu, kas būtu pilnībā saderīgs ar attiecīgajiem ES instrumentiem; aicināt Šveices iestādes apsvērt Horvātijas darba ņēmējiem paredzēto pārejas pasākumu piemērošanas perioda saīsināšanu, ņemot vērā ieguvumus no personu brīvas pārvietošanās starp ES un Šveici;

| n) | pieņemt zināšanai iniciatīvas “Nelielas priekšrocības vietējiem” īstenošanu un Padomes viedokli par to, ka Šveices Federālās asamblejas 2016. gada 16. decembrī pieņemto galīgo tekstu var īstenot tādā veidā, kas būtu saderīgs ar ES pilsoņu tiesībām saskaņā ar NPBP, ja vajadzīgajā īstenošanas rīkojumā precizē vēl neatrisinātos jautājumus, piemēram, par tiesībām uz informāciju attiecībā uz brīvajām darbvietām un par pārrobežu darba ņēmēju tiesību ievērošanu; tomēr atgādina, ka trešo valstu valstspiederīgo migrācijas jautājumu nevajadzētu jaukt ar personu brīvu pārvietošanos, kas noteikta Līgumos; uzsver nepieciešamību cieši uzraudzīt rīkojuma īstenošanu, lai novērtētu tā atbilstību NPBP; |
| --- | --- |

n)

pieņemt zināšanai iniciatīvas “Nelielas priekšrocības vietējiem” īstenošanu un Padomes viedokli par to, ka Šveices Federālās asamblejas 2016. gada 16. decembrī pieņemto galīgo tekstu var īstenot tādā veidā, kas būtu saderīgs ar ES pilsoņu tiesībām saskaņā ar NPBP, ja vajadzīgajā īstenošanas rīkojumā precizē vēl neatrisinātos jautājumus, piemēram, par tiesībām uz informāciju attiecībā uz brīvajām darbvietām un par pārrobežu darba ņēmēju tiesību ievērošanu; tomēr atgādina, ka trešo valstu valstspiederīgo migrācijas jautājumu nevajadzētu jaukt ar personu brīvu pārvietošanos, kas noteikta Līgumos; uzsver nepieciešamību cieši uzraudzīt rīkojuma īstenošanu, lai novērtētu tā atbilstību NPBP;

| o) | uzsvērt, ka Šveice gūst lielu labumu no demokrātiskas un konkurētspējīgas attīstības visās tās Eiropas kaimiņvalstīs un tās finansiālais ieguldījums tādās programmās kā Kohēzijas fonds ir pašas interesēs un būtu jāturpina, un atzinīgi vērtēt pozitīvos rezultātus, kas saņēmējās dalībvalstīs panākti, pateicoties minētajam ieguldījumam; atgādināt, ka Šveice gūst lielu labumu no dalības vienotajā tirgū; uzsvērt, ka liela nozīme ir Šveices turpmākajam ieguldījumam ES kohēzijas politikā un ka tas būtu ievērojami jāpastiprina, līdzīgi kā tas ir EEZ/Norvēģijas gadījumā; |
| --- | --- |

o)

uzsvērt, ka Šveice gūst lielu labumu no demokrātiskas un konkurētspējīgas attīstības visās tās Eiropas kaimiņvalstīs un tās finansiālais ieguldījums tādās programmās kā Kohēzijas fonds ir pašas interesēs un būtu jāturpina, un atzinīgi vērtēt pozitīvos rezultātus, kas saņēmējās dalībvalstīs panākti, pateicoties minētajam ieguldījumam; atgādināt, ka Šveice gūst lielu labumu no dalības vienotajā tirgū; uzsvērt, ka liela nozīme ir Šveices turpmākajam ieguldījumam ES kohēzijas politikā un ka tas būtu ievērojami jāpastiprina, līdzīgi kā tas ir EEZ/Norvēģijas gadījumā;

| p) | atzinīgi vērtēt Šveicē notiekošo intensīvo iekšējo diskusiju par sadarbību ar ES; tomēr ierosināt Šveicei vēl labāk censties informēt savus iedzīvotājus par materiālajiem labumiem, ko tie gūst no piekļuves iekšējam tirgum, un vajadzību pēc ciešākas sadarbības ar ES; |
| --- | --- |

p)

atzinīgi vērtēt Šveicē notiekošo intensīvo iekšējo diskusiju par sadarbību ar ES; tomēr ierosināt Šveicei vēl labāk censties informēt savus iedzīvotājus par materiālajiem labumiem, ko tie gūst no piekļuves iekšējam tirgum, un vajadzību pēc ciešākas sadarbības ar ES;

| q) | mudināt ISN pēc noslēgšanas nekavējoties iesniegt Eiropas Parlamentam, dalībvalstīm un Šveices parlamentam apstiprināšanai un organizēt Šveices vēlētāju referendumu saskaņā ar Šveices konstitūciju; |
| --- | --- |

q)

mudināt ISN pēc noslēgšanas nekavējoties iesniegt Eiropas Parlamentam, dalībvalstīm un Šveices parlamentam apstiprināšanai un organizēt Šveices vēlētāju referendumu saskaņā ar Šveices konstitūciju;

| r) | norādīt, ka Šveicē dzīvo 1,4 miljoni ES pilsoņu, savukārt ES dzīvo vairāk nekā 450 000 Šveices pilsoņu; |
| --- | --- |

r)

norādīt, ka Šveicē dzīvo 1,4 miljoni ES pilsoņu, savukārt ES dzīvo vairāk nekā 450 000 Šveices pilsoņu;

| s) | atgādināt, ka pēc 2014. gada 9. februāra referenduma Šveices parlaments 2016. gadā pieņēma grozījumu Ārvalstnieku likumā par Federālās konstitūcijas 121.a panta īstenošanu, kas stājās spēkā 2018. gada 1. jūlijā; uzsvērt, ka Federālajai padomei ir jāpievērš pastiprināta uzmanība 121.a panta īstenošanai, lai neapdraudētu ES pilsoņu brīvas pārvietošanās tiesības; |
| --- | --- |

s)

atgādināt, ka pēc 2014. gada 9. februāra referenduma Šveices parlaments 2016. gadā pieņēma grozījumu Ārvalstnieku likumā par Federālās konstitūcijas 121.a panta īstenošanu, kas stājās spēkā 2018. gada 1. jūlijā; uzsvērt, ka Federālajai padomei ir jāpievērš pastiprināta uzmanība 121.a panta īstenošanai, lai neapdraudētu ES pilsoņu brīvas pārvietošanās tiesības;

| t) | neatbalstīt nekādas kantonu un valsts iniciatīvas, kas varētu ierobežot ES darba ņēmēju, jo īpaši pārrobežu darba ņēmēju, piekļuvi Šveices darba tirgum, tādējādi apdraudot ES pilsoņu tiesības saskaņā ar NPBP un ES un Šveices sadarbību; |
| --- | --- |

t)

neatbalstīt nekādas kantonu un valsts iniciatīvas, kas varētu ierobežot ES darba ņēmēju, jo īpaši pārrobežu darba ņēmēju, piekļuvi Šveices darba tirgum, tādējādi apdraudot ES pilsoņu tiesības saskaņā ar NPBP un ES un Šveices sadarbību;

| u) | atzinīgi vērtēt politisko nodomu deklarāciju par ES un Šveices 1972. gada brīvās tirdzniecības nolīguma modernizāciju un atbalsta tās mērķi pārskatīt tirdzniecības partnerattiecības, lai iekļautu tādas jomas kā pakalpojumi, kuri ir ārpus ISN darbības jomas un ir tikai daļēji ietverti Nolīgumā par personu brīvu pārvietošanos (NPBP), tostarp digitālos aspektus, intelektuālā īpašuma tiesības, tirdzniecības atvieglošanu, atbilstības novērtējumu savstarpējo atzīšanu un publisko iepirkumu, kā arī sadaļu par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; prasīt turpināt sadarbību, lai labāk aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un paplašinātu mūsdienīgu un uzticamu valstu strīdu izšķiršanas mehānismu, kas iekļauts ISN projektā, lai aptvertu turpmākās divpusējās tirdzniecības attiecības un efektīvi atrisinātu tirdzniecības nesaskaņas starp pusēm; |
| --- | --- |

u)

atzinīgi vērtēt politisko nodomu deklarāciju par ES un Šveices 1972. gada brīvās tirdzniecības nolīguma modernizāciju un atbalsta tās mērķi pārskatīt tirdzniecības partnerattiecības, lai iekļautu tādas jomas kā pakalpojumi, kuri ir ārpus ISN darbības jomas un ir tikai daļēji ietverti Nolīgumā par personu brīvu pārvietošanos (NPBP), tostarp digitālos aspektus, intelektuālā īpašuma tiesības, tirdzniecības atvieglošanu, atbilstības novērtējumu savstarpējo atzīšanu un publisko iepirkumu, kā arī sadaļu par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; prasīt turpināt sadarbību, lai labāk aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un paplašinātu mūsdienīgu un uzticamu valstu strīdu izšķiršanas mehānismu, kas iekļauts ISN projektā, lai aptvertu turpmākās divpusējās tirdzniecības attiecības un efektīvi atrisinātu tirdzniecības nesaskaņas starp pusēm;

| v) | apzināties, ka starp ES un Šveici nav noslēgts visaptverošs pakalpojumu nolīgums un uz pakalpojumiem tikai daļēji attiecas NPBP, kas liecina par iespējamu turpmāku attīstību; |
| --- | --- |

v)

apzināties, ka starp ES un Šveici nav noslēgts visaptverošs pakalpojumu nolīgums un uz pakalpojumiem tikai daļēji attiecas NPBP, kas liecina par iespējamu turpmāku attīstību;

| w) | pieņemt zināšanai pārskatīto likumu par publisko iepirkumu, kas 2017. gadā pieņemts Tičīno kantonā un kam jāatbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumam par valsts iepirkumu un attiecīgajam ES un Šveices nozares nolīgumam, kurš stājās spēkā 2002. gadā; stingri mudināt līgumslēdzējas iestādes izturēties pret ES piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem nediskriminējoši pat tad, ja iepirkuma līgumi nesasniedz robežvērtību; |
| --- | --- |

w)

pieņemt zināšanai pārskatīto likumu par publisko iepirkumu, kas 2017. gadā pieņemts Tičīno kantonā un kam jāatbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumam par valsts iepirkumu un attiecīgajam ES un Šveices nozares nolīgumam, kurš stājās spēkā 2002. gadā; stingri mudināt līgumslēdzējas iestādes izturēties pret ES piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem nediskriminējoši pat tad, ja iepirkuma līgumi nesasniedz robežvērtību;

| x) | mudināt turpināt pašreizējo praksi, saskaņā ar kuru taksometru firmas no ES dalībvalstīm var bez ierobežojumiem sniegt pakalpojumus Šveicē, jo minētā prakse jau ilgi veicina Šveices pierobežas reģionu ekonomikas attīstību un ir abpusēji izdevīga; |
| --- | --- |

x)

mudināt turpināt pašreizējo praksi, saskaņā ar kuru taksometru firmas no ES dalībvalstīm var bez ierobežojumiem sniegt pakalpojumus Šveicē, jo minētā prakse jau ilgi veicina Šveices pierobežas reģionu ekonomikas attīstību un ir abpusēji izdevīga;

| y) | uzskatīt, ka EEZ un Šveices attiecībās ir jānodrošina savstarpīgums un taisnīgums, lai abas puses gūtu labumu no dalības vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

y)

uzskatīt, ka EEZ un Šveices attiecībās ir jānodrošina savstarpīgums un taisnīgums, lai abas puses gūtu labumu no dalības vienotajā tirgū;

| z) | konstatēt, ka kopumā sadarbība saskaņā ar ES un Šveices nolīgumu par savstarpēju atzīšanu saistībā ar atbilstības novērtējumu ir apmierinoša; atzinīgi vērtēt to, ka 2017. gadā minētais nolīgums tika atjaunināts, un cer, ka drīzumā, kad gaidāmais institucionālās sistēmas nolīgums būs atraisījis visu potenciālu, būs iespējams veikt turpmāku atjaunināšanu. |
| --- | --- |

z)

konstatēt, ka kopumā sadarbība saskaņā ar ES un Šveices nolīgumu par savstarpēju atzīšanu saistībā ar atbilstības novērtējumu ir apmierinoša; atzinīgi vērtēt to, ka 2017. gadā minētais nolīgums tika atjaunināts, un cer, ka drīzumā, kad gaidāmais institucionālās sistēmas nolīgums būs atraisījis visu potenciālu, būs iespējams veikt turpmāku atjaunināšanu.

| aa) | atzinīgi vērtēt jaunos tiesību aktus nodokļu jomā, kuri ierobežos preferenciālos nodokļu režīmus un tuvinās praksi starptautiskajiem standartiem, un cerēt, ka Šveicē gaidāmā tautas balsojuma iznākums būs pozitīvs; uzsvērt nepieciešamību turpināt uzlabot sadarbību, lai cīnītos pret nodokļu apiešanu un palielinātu taisnīgumu nodokļu jomā. |
| --- | --- |

aa)

atzinīgi vērtēt jaunos tiesību aktus nodokļu jomā, kuri ierobežos preferenciālos nodokļu režīmus un tuvinās praksi starptautiskajiem standartiem, un cerēt, ka Šveicē gaidāmā tautas balsojuma iznākums būs pozitīvs; uzsvērt nepieciešamību turpināt uzlabot sadarbību, lai cīnītos pret nodokļu apiešanu un palielinātu taisnīgumu nodokļu jomā.

| ab) | aicināt Šveici turpināt darbu pie digitālās Šveices stratēģijas, lai to saskaņotu ar ES digitālo vienoto tirgu; |
| --- | --- |

ab)

aicināt Šveici turpināt darbu pie digitālās Šveices stratēģijas, lai to saskaņotu ar ES digitālo vienoto tirgu;

| ac) | atzīt ieguldījumu ciešā ES un Šveices partnerībā, kādu dod divpusējie nozaru nolīgumi par personu brīvu pārvietošanos, pensijām, vidi, statistiku, tiesu iestāžu un policijas sadarbību, Šengenas zonu, patvērumu (Dublina), KĀDP/KDAP, satelītnavigāciju, pētniecību, civilo aviāciju, sauszemes transportu, abpusēju tirgus piekļuvi attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, tiesību aktu saskaņošanu, savstarpēju atzīšanu, cīņu pret krāpšanu, kā arī aplikšanu ar nodokļiem un uzkrājumiem; tomēr uzstāt, ka ir pēdējais laiks partnerattiecības pacelt augstākā līmenī un panākt daudz vispusīgāku un būtiskāku virzību divpusējās attiecībās, iespējami drīz noslēdzot pamatnolīgumu; |
| --- | --- |

ac)

atzīt ieguldījumu ciešā ES un Šveices partnerībā, kādu dod divpusējie nozaru nolīgumi par personu brīvu pārvietošanos, pensijām, vidi, statistiku, tiesu iestāžu un policijas sadarbību, Šengenas zonu, patvērumu (Dublina), KĀDP/KDAP, satelītnavigāciju, pētniecību, civilo aviāciju, sauszemes transportu, abpusēju tirgus piekļuvi attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, tiesību aktu saskaņošanu, savstarpēju atzīšanu, cīņu pret krāpšanu, kā arī aplikšanu ar nodokļiem un uzkrājumiem; tomēr uzstāt, ka ir pēdējais laiks partnerattiecības pacelt augstākā līmenī un panākt daudz vispusīgāku un būtiskāku virzību divpusējās attiecībās, iespējami drīz noslēdzot pamatnolīgumu;

| ad) | atzinīgi vērtēt to, ka miera veicināšana, mediācija un miermīlīgu konfliktu risināšana jau ļoti ilgu laiku ir bijusi svarīga Šveices ārpolitikas daļa; atzinīgi vērtēt Šveices nozīmīgo lomu miera veicināšanā un tās iesaisti krīžu risinājumu izstrādē, dialoga sekmēšanā, uzticības veidošanas pasākumu izstrādē un samierināšanā; atzinīgi vērtēt to, ka Šveice palīdz īstenot sarežģītas federālas struktūras, kā arī mieru nesošu un konstitucionālu kārtību nolūkā palīdzēt līdzāspastāvēt dažādām etniskajām grupām; |
| --- | --- |

ad)

atzinīgi vērtēt to, ka miera veicināšana, mediācija un miermīlīgu konfliktu risināšana jau ļoti ilgu laiku ir bijusi svarīga Šveices ārpolitikas daļa; atzinīgi vērtēt Šveices nozīmīgo lomu miera veicināšanā un tās iesaisti krīžu risinājumu izstrādē, dialoga sekmēšanā, uzticības veidošanas pasākumu izstrādē un samierināšanā; atzinīgi vērtēt to, ka Šveice palīdz īstenot sarežģītas federālas struktūras, kā arī mieru nesošu un konstitucionālu kārtību nolūkā palīdzēt līdzāspastāvēt dažādām etniskajām grupām;

| ae) | atzinīgi vērtēt Šveices dalību un atbalstu tādās ES drošības un aizsardzības misijās kā EUFOR Althea, EULEX Kosovo, EUTM Mali un EUBAM Libya, un Eiropas Aizsardzības aģentūras darbā; atzinīgi vērtēt ciešo sadarbību ar Šveici humānās palīdzības, civilās aizsardzības, terorisma apkarošanas un klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

ae)

atzinīgi vērtēt Šveices dalību un atbalstu tādās ES drošības un aizsardzības misijās kā EUFOR Althea, EULEX Kosovo, EUTM Mali un EUBAM Libya, un Eiropas Aizsardzības aģentūras darbā; atzinīgi vērtēt ciešo sadarbību ar Šveici humānās palīdzības, civilās aizsardzības, terorisma apkarošanas un klimata pārmaiņu jomā;

| af) | atzīt Šveices ieguldījumu un sadarbību, pārvaldot masveida migrāciju uz Šengenas zonu un īstenojot Eiropas programmu migrācijas jomā; mudināt Šveici pievienoties Globālajam migrācijas paktam, un sagaidīt, ka tas notiks pēc debatēm Šveices parlamentā; |
| --- | --- |

af)

atzīt Šveices ieguldījumu un sadarbību, pārvaldot masveida migrāciju uz Šengenas zonu un īstenojot Eiropas programmu migrācijas jomā; mudināt Šveici pievienoties Globālajam migrācijas paktam, un sagaidīt, ka tas notiks pēc debatēm Šveices parlamentā;

| ag) | aicināt Šveici attiecībā uz pakalpojumu piedāvājumu pāri robežām piemērot attiecīgās ES direktīvas, lai saglabātu tās pašreizējo sociālās aizsardzības līmeni un algu līmeni; |
| --- | --- |

ag)

aicināt Šveici attiecībā uz pakalpojumu piedāvājumu pāri robežām piemērot attiecīgās ES direktīvas, lai saglabātu tās pašreizējo sociālās aizsardzības līmeni un algu līmeni;

| ah) | uzsvērt, cik svarīgi ir nodrošināt to, ka ISN starp ES un Šveici ir ietverta labas nodokļu pārvaldības klauzula, tostarp īpaši noteikumi par valsts atbalstu nodokļu atvieglojumu veidā, pārredzamības prasības attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu uzlikšanu un faktiskajiem īpašniekiem, kā arī noteikumi par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; |
| --- | --- |

ah)

uzsvērt, cik svarīgi ir nodrošināt to, ka ISN starp ES un Šveici ir ietverta labas nodokļu pārvaldības klauzula, tostarp īpaši noteikumi par valsts atbalstu nodokļu atvieglojumu veidā, pārredzamības prasības attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu uzlikšanu un faktiskajiem īpašniekiem, kā arī noteikumi par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu;

| ai) | atzinīgi vērtēt Šveices lēmumu 2018. gada aprīlī pievienoties Eiropola kopīgajai kibernoziedzības rīcības uzdevumgrupai (J-CAT) kā proaktīvu soli cīņā pret starptautiskās kibernoziedzības draudiem; |
| --- | --- |

ai)

atzinīgi vērtēt Šveices lēmumu 2018. gada aprīlī pievienoties Eiropola kopīgajai kibernoziedzības rīcības uzdevumgrupai (J-CAT) kā proaktīvu soli cīņā pret starptautiskās kibernoziedzības draudiem;

| aj) | atzinīgi vērtēt Šveices iesaistīšanos visā programmā “Apvārsnis 2020” un cerēt, ka tā turpinās sadarbību nākamajās pētniecības programmās; |
| --- | --- |

aj)

atzinīgi vērtēt Šveices iesaistīšanos visā programmā “Apvārsnis 2020” un cerēt, ka tā turpinās sadarbību nākamajās pētniecības programmās;

| ak) | mudināt Šveici iesaistīties sarunās par dalību “Erasmus” programmās; |
| --- | --- |

ak)

mudināt Šveici iesaistīties sarunās par dalību “Erasmus” programmās;

| al) | atzinīgi vērtēt progresu, kas panākts t.s. jaunā dzelzceļa savienojuma izbūvē cauri Alpiem (NRLA/ NEAT), kas ir labs piemērs Šveices finansētiem ieguldījumiem, no kuriem gūst labumu ES; |
| --- | --- |

al)

atzinīgi vērtēt progresu, kas panākts t.s. jaunā dzelzceļa savienojuma izbūvē cauri Alpiem (NRLA/ NEAT), kas ir labs piemērs Šveices finansētiem ieguldījumiem, no kuriem gūst labumu ES;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī Šveices Konfederācijas Federālajai asamblejai un Federālajai padomei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

(2)  OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

(3)  OV L 114, 30.4.2002., 6. lpp.

(4)  OV L 124, 20.5.2009., 53. lpp.

(5)  OV L 199, 31.7.2009., 24. lpp.

(6)  OV L 300, 31.12.1972., 189. lpp.

(7)  OV L 114, 30.4.2002., 73. lpp.

(8)  OV L 114, 30.4.2002., 91. lpp.

(9)  OV L 327, 21.12.2018., 77. lpp.

(10)  OV C 316, 22.9.2017., 192. lpp.

(11)  OV C 252, 18.7.2018., 164. lpp.

(12)  https://www.eda.admin.ch/dam/dea/en/documents/fs/11-FS-Institutionelle-Fragen_en.pdf

(13)  https://www.eda.admin.ch/dam/dea/en/documents/abkommen/InstA-Wichtigste-in-Kuerze_en.pdf

(14)  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

(15)  OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.

---

Ceturtdiena, 2019. gada 28. marta

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/141 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/141

---

P8_TA(2019)0330

Eiropas Miera nodrošināšanas fonda izveides lēmums

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta ieteikums Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu Padomei, kas iesniegts ar Komisijas atbalstu, par Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (2018/2237(INI))

(2021/C 108/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 1., 16. un 17. IAM, kas paredz miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību veidošanu ilgtspējīgas attīstības nolūkā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 1., 16. un 17. IAM, kas paredz miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību veidošanu ilgtspējīgas attīstības nolūkā (1),

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas loceklēm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas loceklēm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 2. marta Regulu (ES) 2015/322 par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 2. marta Regulu (ES) 2015/322 par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (2),

| — | Padomes 2015. gada 27. marta Lēmums (KĀDP) 2015/528, ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP (3), |
| --- | --- |

—

Padomes 2015. gada 27. marta Lēmums (KĀDP) 2015/528, ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2306, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2306, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (5),

| — | ņemot vērā Regulai (ES) 2017/2306 pievienoto iestāžu paziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulas (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu, (6) 3.a pantā paredzēto palīdzības pasākumu finansējuma avotiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulai (ES) 2017/2306 pievienoto iestāžu paziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulas (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu, (6) 3.a pantā paredzēto palīdzības pasākumu finansējuma avotiem,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 2. marta Regulu (ES) 2015/323 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 2. marta Regulu (ES) 2015/323 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (8), un Padomes 2009. gada 5. maija Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (8), un Padomes 2009. gada 5. maija Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (9),

| — | ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (10),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 13. jūnija priekšlikumu Padomei, kas iesniegts ar Komisijas atbalstu, par Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (HR(2018) 94), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 13. jūnija priekšlikumu Padomei, kas iesniegts ar Komisijas atbalstu, par Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (HR(2018) 94),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra, 2017. gada 9. marta, 2017. gada 22. jūnija, 2017. gada 20. novembra, 2017. gada 14. decembra un 2018. gada 28. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra, 2017. gada 9. marta, 2017. gada 22. jūnija, 2017. gada 20. novembra, 2017. gada 14. decembra un 2018. gada 28. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 13. novembra, 2018. gada 25. jūnija un 2018. gada 19. novembra secinājumus par drošību un aizsardzību saistībā ar ES globālo stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 13. novembra, 2018. gada 25. jūnija un 2018. gada 19. novembra secinājumus par drošību un aizsardzību saistībā ar ES globālo stratēģiju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 7. jūnija paziņojumu “Pārdomu dokuments par Eiropas aizsardzības nākotni” (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 7. jūnija paziņojumu “Pārdomu dokuments par Eiropas aizsardzības nākotni” (COM(2017)0315),

| — | ņemot vērā Komisijas un EĀDD 2016. gada 5. jūlija kopīgo paziņojumu “ES mēroga stratēģiska satvara elementi drošības sektora reformas atbalstam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un EĀDD 2016. gada 5. jūlija kopīgo paziņojumu “ES mēroga stratēģiska satvara elementi drošības sektora reformas atbalstam”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 18. septembra Īpašo ziņojumu Nr. 20 “Āfrikas miera un drošības sistēma: ES atbalsts ir jāpārorientē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 18. septembra Īpašo ziņojumu Nr. 20 “Āfrikas miera un drošības sistēma: ES atbalsts ir jāpārorientē”,

| — | ņemot vērā 2015. gada 21. maija rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas finansēšanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 21. maija rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas finansēšanu (11),

| — | ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (12),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra (13) un 2018. gada 12. decembra (14) rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra (13) un 2018. gada 12. decembra (14) rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 113. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 113. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0157/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0157/2019),

| A. | tā kā ES vēlas kļūt par pasaules mēroga dalībnieku miera veicināšanā, kas cenšas uzturēt starptautisko mieru un drošību un panākt starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES vēlas kļūt par pasaules mēroga dalībnieku miera veicināšanā, kas cenšas uzturēt starptautisko mieru un drošību un panākt starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību ievērošanu;

| B. | tā kā stratēģiskajā vidē, kas pēdējos gados ir ievērojami pasliktinājusies, ES ir jāuzņemas lielāka atbildība nosargāt pašai savu drošību; |
| --- | --- |

B.

tā kā stratēģiskajā vidē, kas pēdējos gados ir ievērojami pasliktinājusies, ES ir jāuzņemas lielāka atbildība nosargāt pašai savu drošību;

| C. | tā kā ES kaimiņvalstīs pastāvošais problemātiskais drošības klimats pieprasa, lai tai būtu vienota stratēģiskā autonomija, kuru 2016. gada jūnijā Eiropas Savienības globālajā stratēģijā atzina 28 valstu un valdību vadītāji un kuras dēļ ir jāparedz tādi instrumenti, kas pastiprinātu ES spējas saglabāt mieru, novērst konfliktus un nostiprināt starptautisko drošību; tā kā ir atzīts, ka drošas un miermīlīgas sabiedrības ir ilgstošas attīstības priekšnoteikums; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES kaimiņvalstīs pastāvošais problemātiskais drošības klimats pieprasa, lai tai būtu vienota stratēģiskā autonomija, kuru 2016. gada jūnijā Eiropas Savienības globālajā stratēģijā atzina 28 valstu un valdību vadītāji un kuras dēļ ir jāparedz tādi instrumenti, kas pastiprinātu ES spējas saglabāt mieru, novērst konfliktus un nostiprināt starptautisko drošību; tā kā ir atzīts, ka drošas un miermīlīgas sabiedrības ir ilgstošas attīstības priekšnoteikums;

| D. | tā kā Eiropas Miera nodrošināšanas fonda (turpmāk “Fonds”) mērķis ir nevis militarizēt Eiropas Savienības ārējo darbību, bet gan radīt sinerģiju un panākt lielāku efektivitāti, nodrošinot paketes pieeju jau esošajam ārējās darbības operatīvajam finansējumam gadījumos, kad finansēšana no ES budžeta nav iespējama; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Miera nodrošināšanas fonda (turpmāk “Fonds”) mērķis ir nevis militarizēt Eiropas Savienības ārējo darbību, bet gan radīt sinerģiju un panākt lielāku efektivitāti, nodrošinot paketes pieeju jau esošajam ārējās darbības operatīvajam finansējumam gadījumos, kad finansēšana no ES budžeta nav iespējama;

| E. | tā kā Līgumā ir noteikts, ka ES un tās iestādes īsteno kopēju ārpolitiku un drošības politiku (KADP), paredzot arī pakāpeniski izveidot kopēju aizsardzības politiku, kas varētu pāraugt kopīgā aizsardzībā saskaņā ar 42. panta noteikumiem, tādējādi stiprinot Eiropas identitāti un neatkarību, lai veicinātu mieru, drošību un progresu Eiropā un pasaulē; tā kā ierosinātais Fonds ir jāvērtē kā progresīvs solis šajā virzienā un PV/AP ir jāmudina turpināt tā turpmāku attīstīšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Līgumā ir noteikts, ka ES un tās iestādes īsteno kopēju ārpolitiku un drošības politiku (KADP), paredzot arī pakāpeniski izveidot kopēju aizsardzības politiku, kas varētu pāraugt kopīgā aizsardzībā saskaņā ar 42. panta noteikumiem, tādējādi stiprinot Eiropas identitāti un neatkarību, lai veicinātu mieru, drošību un progresu Eiropā un pasaulē; tā kā ierosinātais Fonds ir jāvērtē kā progresīvs solis šajā virzienā un PV/AP ir jāmudina turpināt tā turpmāku attīstīšanu un īstenošanu;

| F. | tā kā ES ir pasaulē lielākā attīstības un humānās palīdzības sniedzēja, kas stiprina savu drošības un attīstības pasākumu saikni ar mērķi panākt ilgtspējīgu mieru; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES ir pasaulē lielākā attīstības un humānās palīdzības sniedzēja, kas stiprina savu drošības un attīstības pasākumu saikni ar mērķi panākt ilgtspējīgu mieru;

| G. | tā kā būtu jāveicina turpmāka Savienības finansējuma un instrumentu izmantošana, lai uzlabotu sadarbību, attīstītu spējas un nākotnē izvietotu misijas, kā arī saglabātu mieru, novērstu, pārvaldītu un atrisinātu konfliktus un risinātu starptautiskās drošības apdraudējumus; uzsver, ka Fondam būtu jo īpaši jāfinansē Savienības militārās misijas, jāstiprina trešo valstu, reģionālo un starptautisko organizāciju militārās un aizsardzības spējas un jāpalīdz finansēt reģionālu vai starptautisku organizāciju vai trešo valstu vadītas miera atbalsta operācijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā būtu jāveicina turpmāka Savienības finansējuma un instrumentu izmantošana, lai uzlabotu sadarbību, attīstītu spējas un nākotnē izvietotu misijas, kā arī saglabātu mieru, novērstu, pārvaldītu un atrisinātu konfliktus un risinātu starptautiskās drošības apdraudējumus; uzsver, ka Fondam būtu jo īpaši jāfinansē Savienības militārās misijas, jāstiprina trešo valstu, reģionālo un starptautisko organizāciju militārās un aizsardzības spējas un jāpalīdz finansēt reģionālu vai starptautisku organizāciju vai trešo valstu vadītas miera atbalsta operācijas;

| H. | tā kā ES pagātnē ir bijis grūti finansēt operācijas, kas skar aizsardzības aspektus; tā kā Parlaments ir vairākkārt uzsvēris nepieciešamību pēc elastīgāka un efektīvāka finansējuma, kas liecina par solidaritāti un apņēmību; tā kā ir vajadzīgi papildu instrumenti un rīki, lai nodrošinātu, ka ES drošības jomā var rīkoties kā pasaules mēroga dalībniece; tā kā jebkuram šādam instrumentam ir jāveic pienācīga parlamentārā uzraudzība un jāpiemēro ES tiesību akti; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES pagātnē ir bijis grūti finansēt operācijas, kas skar aizsardzības aspektus; tā kā Parlaments ir vairākkārt uzsvēris nepieciešamību pēc elastīgāka un efektīvāka finansējuma, kas liecina par solidaritāti un apņēmību; tā kā ir vajadzīgi papildu instrumenti un rīki, lai nodrošinātu, ka ES drošības jomā var rīkoties kā pasaules mēroga dalībniece; tā kā jebkuram šādam instrumentam ir jāveic pienācīga parlamentārā uzraudzība un jāpiemēro ES tiesību akti;

| I. | tā kā sieviešu līdzdalība miera procesos ir viena no vismazāk izpildītajām sieviešu, miera un drošības programmas jomām, neraugoties uz to, ka sievietes ir galvenās cietējas drošības un humanitārajās krīzēs un to, ka gadījumos, kad sievietēm ir uzticēta skaidri noteikta loma miera procesos, ir par 35 % lielāka varbūtība, ka vienošanās ilgs vismaz 15 gadus; |
| --- | --- |

I.

tā kā sieviešu līdzdalība miera procesos ir viena no vismazāk izpildītajām sieviešu, miera un drošības programmas jomām, neraugoties uz to, ka sievietes ir galvenās cietējas drošības un humanitārajās krīzēs un to, ka gadījumos, kad sievietēm ir uzticēta skaidri noteikta loma miera procesos, ir par 35 % lielāka varbūtība, ka vienošanās ilgs vismaz 15 gadus;

| J. | tā kā aizvien vairāk zūd robeža starp iekšējo un ārējo drošību; tā kā ES ir veikusi būtiskus pasākumus, lai palielinātu dalībvalstu savstarpējo sadarbību aizsardzības jomā; tā kā ES vienmēr ir sevi pozicionējusi kā maigo varu un to darīs arī turpmāk; tā kā pašreizējās realitātes izmaiņas, kas rada satraukumu, tomēr prasa, lai ES nepaliktu tikai par “civilo varu”, bet arī attīstītu un stiprinātu savas militārās spējas, kuru izmantošanai vajadzētu būt konsekventai un saskaņotai ar visiem pārējiem ES ārējās darbības pasākumiem; tā kā trešo valstu attīstība nav iespējama bez drošības un miera; tā kā šajā jautājumā liela loma ir militārajam aspektam, jo īpaši valstīs, kurās pilsoniskās iestādes nevar īstenot savus uzdevumus drošības situācijas dēļ; tā kā Fondam ir nepārprotams potenciāls veicināt to, ka ES uzņemas lielākas saistības pret partnervalstīm, un tas palielinās ES ārējās darbības efektivitāti, ļaujot ES nākotnē kļūt par globālu stabilitātes un drošības garantu; |
| --- | --- |

J.

tā kā aizvien vairāk zūd robeža starp iekšējo un ārējo drošību; tā kā ES ir veikusi būtiskus pasākumus, lai palielinātu dalībvalstu savstarpējo sadarbību aizsardzības jomā; tā kā ES vienmēr ir sevi pozicionējusi kā maigo varu un to darīs arī turpmāk; tā kā pašreizējās realitātes izmaiņas, kas rada satraukumu, tomēr prasa, lai ES nepaliktu tikai par “civilo varu”, bet arī attīstītu un stiprinātu savas militārās spējas, kuru izmantošanai vajadzētu būt konsekventai un saskaņotai ar visiem pārējiem ES ārējās darbības pasākumiem; tā kā trešo valstu attīstība nav iespējama bez drošības un miera; tā kā šajā jautājumā liela loma ir militārajam aspektam, jo īpaši valstīs, kurās pilsoniskās iestādes nevar īstenot savus uzdevumus drošības situācijas dēļ; tā kā Fondam ir nepārprotams potenciāls veicināt to, ka ES uzņemas lielākas saistības pret partnervalstīm, un tas palielinās ES ārējās darbības efektivitāti, ļaujot ES nākotnē kļūt par globālu stabilitātes un drošības garantu;

| K. | tā kā ES ārējā darbība nevar būt tikai migrācijas pārvaldība, un visi centieni sadarboties ar trešām valstīm būtu jāīsteno kopā ar pasākumiem cilvēktiesību situācijas uzlabošanai šajās valstīs; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES ārējā darbība nevar būt tikai migrācijas pārvaldība, un visi centieni sadarboties ar trešām valstīm būtu jāīsteno kopā ar pasākumiem cilvēktiesību situācijas uzlabošanai šajās valstīs;

| L. | tā kā ieroču neizplatīšana un atbruņošanās atbilstīgi saistībām, kas izriet no Kodolieroču neizplatīšanas līguma un ar to saistītās EP rezolūcijas par kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu (15), būtiski samazinās konfliktu uzliesmošanas iespējas un veicinās stabilitātes palielināšanos; tā kā pasaule ir drošāka bez masu iznīcināšanas ieročiem; tā kā ES ir bijusi vadošā dalībniece kodolieroču aizlieguma īstenošanā un tai būtu šī loma jāpaplašina; |
| --- | --- |

L.

tā kā ieroču neizplatīšana un atbruņošanās atbilstīgi saistībām, kas izriet no Kodolieroču neizplatīšanas līguma un ar to saistītās EP rezolūcijas par kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu (15), būtiski samazinās konfliktu uzliesmošanas iespējas un veicinās stabilitātes palielināšanos; tā kā pasaule ir drošāka bez masu iznīcināšanas ieročiem; tā kā ES ir bijusi vadošā dalībniece kodolieroču aizlieguma īstenošanā un tai būtu šī loma jāpaplašina;

| M. | tā kā Līgumos nav paredzēts, ka Savienība īsteno ārējo militāro darbību ārpus KDAP; tā kā patiesi kopēja visu ES dalībvalstu KĀDP paplašina ES ārpolitikas darbības jomu; tā kā vienīgā iespējamā ārējā militārā darbība KDAP ietvaros ir ārpus Savienības īstenotās misijas miera uzturēšanai, konfliktu novēršanai un starptautiskās drošības stiprināšanai saskaņā ar ANO Statūtu principiem, kā tas paredzēts LES 42. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Līgumos nav paredzēts, ka Savienība īsteno ārējo militāro darbību ārpus KDAP; tā kā patiesi kopēja visu ES dalībvalstu KĀDP paplašina ES ārpolitikas darbības jomu; tā kā vienīgā iespējamā ārējā militārā darbība KDAP ietvaros ir ārpus Savienības īstenotās misijas miera uzturēšanai, konfliktu novēršanai un starptautiskās drošības stiprināšanai saskaņā ar ANO Statūtu principiem, kā tas paredzēts LES 42. panta 1. punktā;

| N. | tā kā līdz šim atbalsts partnervalstu militārajām miera atbalsta operācijām ir sniegts ārpus ES budžeta, izmantojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu (APF), kas ir izveidots un finansēts Eiropas Attīstības fonda (EAF) ietvaros; tā kā APF pašlaik ir paredzēts tikai operācijām, ko īsteno Āfrikas Savienība (ĀS) vai Āfrikas reģionālās organizācijas; |
| --- | --- |

N.

tā kā līdz šim atbalsts partnervalstu militārajām miera atbalsta operācijām ir sniegts ārpus ES budžeta, izmantojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu (APF), kas ir izveidots un finansēts Eiropas Attīstības fonda (EAF) ietvaros; tā kā APF pašlaik ir paredzēts tikai operācijām, ko īsteno Āfrikas Savienība (ĀS) vai Āfrikas reģionālās organizācijas;

| O. | tā kā tiek sagaidīts, ka Fonds nodrošinās Savienībai spēju sniegt tiešu ieguldījumu trešo valstu organizāciju īstenotu miera atbalsta operāciju un attiecīgu starptautisko organizāciju finansēšanā globālā līmenī, neaprobežojoties tikai ar Āfriku vai ĀS; |
| --- | --- |

O.

tā kā tiek sagaidīts, ka Fonds nodrošinās Savienībai spēju sniegt tiešu ieguldījumu trešo valstu organizāciju īstenotu miera atbalsta operāciju un attiecīgu starptautisko organizāciju finansēšanā globālā līmenī, neaprobežojoties tikai ar Āfriku vai ĀS;

| P. | tā kā ierosinātais Fonds aizvietos mehānismu Athena un APF; tā kā tas papildinās Iniciatīvu spēju veidošanai drošībai un attīstībai, finansējot ES aizsardzības darbību izmaksas, piemēram, ĀS miera uzturēšanas misijas, savu militāro KDAP operāciju kopīgās izmaksas un partnervalstu militāro spēju veidošanu, kas netiek iekļauts ES budžetā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

P.

tā kā ierosinātais Fonds aizvietos mehānismu Athena un APF; tā kā tas papildinās Iniciatīvu spēju veidošanai drošībai un attīstībai, finansējot ES aizsardzības darbību izmaksas, piemēram, ĀS miera uzturēšanas misijas, savu militāro KDAP operāciju kopīgās izmaksas un partnervalstu militāro spēju veidošanu, kas netiek iekļauts ES budžetā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu;

| Q. | tā kā Fonda finansētajām operācijām ir jāatbilst Pamattiesību hartā nostiprinātajiem principiem un vērtībām un to laikā ir jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības; tā kā ir rūpīgi izvērtē un pārskata operācijas, kas nav definētas kā ētiski pieņemamas no cilvēka drošības, veselības un drošības, brīvības, privātuma, neaizskaramības un cieņas viedokļa; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Fonda finansētajām operācijām ir jāatbilst Pamattiesību hartā nostiprinātajiem principiem un vērtībām un to laikā ir jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības; tā kā ir rūpīgi izvērtē un pārskata operācijas, kas nav definētas kā ētiski pieņemamas no cilvēka drošības, veselības un drošības, brīvības, privātuma, neaizskaramības un cieņas viedokļa;

| R. | tā kā kopīgo izmaksu pašreizējais īpatsvars aizvien vēl ir neliels (saskaņā ar aplēsēm apmēram 5-10 % no visām izmaksām) un ka valstu segtā augstā izmaksu un atbildības daļa militārās operācijās, kuru pamatā ir princips, ka izmaksas sedz attiecīgā dalībvalsts, ir pretrunā solidaritātes un sloga dalīšanas principam un vēl vairāk attur dalībvalstis no aktīvas līdzdalības KDAP operācijās; |
| --- | --- |

R.

tā kā kopīgo izmaksu pašreizējais īpatsvars aizvien vēl ir neliels (saskaņā ar aplēsēm apmēram 5-10 % no visām izmaksām) un ka valstu segtā augstā izmaksu un atbildības daļa militārās operācijās, kuru pamatā ir princips, ka izmaksas sedz attiecīgā dalībvalsts, ir pretrunā solidaritātes un sloga dalīšanas principam un vēl vairāk attur dalībvalstis no aktīvas līdzdalības KDAP operācijās;

| S. | tā kā ierosinātais Fonda gada vidējais finansējums ir 1 500 000 000 EUR, savukārt mehānisma Athena un APF kopējie gada izdevumi svārstās no 250 000 000 līdz 500 000 000 EUR robežās; tā kā priekšlikumā nav ne pienācīgi precizēts, ne garantēts, kādiem nolūkiem tiks paredzēti papildu 1 000 000 000 EUR gadā; |
| --- | --- |

S.

tā kā ierosinātais Fonda gada vidējais finansējums ir 1 500 000 000 EUR, savukārt mehānisma Athena un APF kopējie gada izdevumi svārstās no 250 000 000 līdz 500 000 000 EUR robežās; tā kā priekšlikumā nav ne pienācīgi precizēts, ne garantēts, kādiem nolūkiem tiks paredzēti papildu 1 000 000 000 EUR gadā;

| T. | tā kā tiek sagaidīts, ka Fonds kā ārpusbudžeta instruments, kuru finansē ar dalībvalstu gada iemaksām, kuras nosaka pēc NKI sadales koeficienta, ļaus ES finansēt lielāku kopīgo izmaksu daļu (35–45 %) militārās misijās un operācijās, kā tas pašlaik notiek mehānisma Athena gadījumā; tā kā arī tiek sagaidīts, ka Fonds nodrošinās pastāvīgi pieejamu ES finansējumu, nodrošinot pienācīgu programmu veidošanu attiecībā uz gatavību krīzēm un ļaujot vieglāk īstenot ātru izvietošanu un uzlabojot elastību ātrās reaģēšanas jomā; tā kā Parlaments jau sen ir prasījis vērienīgi integrēt un paplašināt mehānismu Athena, lai to izmantotu arī KDAP misiju un operāciju kopējai finansēšanai; tā kā ierosinātais Padomes lēmums tomēr nav tik saistošs kā APF iekšējais nolīgums, kas nozīmē, ka dalībvalstis var izvēlēties nefinansēt Fonda darbības; |
| --- | --- |

T.

tā kā tiek sagaidīts, ka Fonds kā ārpusbudžeta instruments, kuru finansē ar dalībvalstu gada iemaksām, kuras nosaka pēc NKI sadales koeficienta, ļaus ES finansēt lielāku kopīgo izmaksu daļu (35–45 %) militārās misijās un operācijās, kā tas pašlaik notiek mehānisma Athena gadījumā; tā kā arī tiek sagaidīts, ka Fonds nodrošinās pastāvīgi pieejamu ES finansējumu, nodrošinot pienācīgu programmu veidošanu attiecībā uz gatavību krīzēm un ļaujot vieglāk īstenot ātru izvietošanu un uzlabojot elastību ātrās reaģēšanas jomā; tā kā Parlaments jau sen ir prasījis vērienīgi integrēt un paplašināt mehānismu Athena, lai to izmantotu arī KDAP misiju un operāciju kopējai finansēšanai; tā kā ierosinātais Padomes lēmums tomēr nav tik saistošs kā APF iekšējais nolīgums, kas nozīmē, ka dalībvalstis var izvēlēties nefinansēt Fonda darbības;

| U. | tā kā ar kopējo izmaksu palielināšanu ierosinātais Fonds pastiprinās dalībvalstu solidaritāti un sloga sadali un mudinās dalībvalstis, jo īpaši tās, kurām trūkst finanšu vai operatīvo resursu, sniegtu ieguldījumu KDAP operācijās; |
| --- | --- |

U.

tā kā ar kopējo izmaksu palielināšanu ierosinātais Fonds pastiprinās dalībvalstu solidaritāti un sloga sadali un mudinās dalībvalstis, jo īpaši tās, kurām trūkst finanšu vai operatīvo resursu, sniegtu ieguldījumu KDAP operācijās;

| V. | tā kā Padome 2018. gada 19. novembra secinājumos ir rezervēti izteikusies par atbalstu Fonda priekšlikumam; tā kā tomēr ir svarīgi strādāt pie tā, lai tiktu pieņemts vērienīgs priekšlikums, kurā būtu visi ierosinātie elementi, tostarp mehānisms Athena; |
| --- | --- |

V.

tā kā Padome 2018. gada 19. novembra secinājumos ir rezervēti izteikusies par atbalstu Fonda priekšlikumam; tā kā tomēr ir svarīgi strādāt pie tā, lai tiktu pieņemts vērienīgs priekšlikums, kurā būtu visi ierosinātie elementi, tostarp mehānisms Athena;

| W. | tā kā visi Fonda ietvaros īstenotie militārie uzdevumi, piemēram, kopīgas atbruņošanās operācijas, humanitārie un glābšanas uzdevumi, militārās konsultēšanas un palīdzības uzdevumi, konfliktu novēršanas un miera uzturēšanas uzdevumi, kaujas uzdevumi krīzes pārvarēšanai, tostarp miera atjaunošana un stabilizācija pēc konflikta novēršanas, terorisma apkarošana, tostarp atbalstot trešās valstis terorisma apkarošanā to teritorijā, kā izklāstīts LES 43. panta 1. punktā, pilnībā ievērojot cilvēktiesības, ir iekļauti KDAP darbības jomā; tā kā LES 41. panta 2. punktā minētais izņēmums attiecas uz operatīvajiem izdevumiem, kas izriet tikai no šīm militārajām misijām; tā kā citi no KDAP izrietošie operatīvie izdevumi, tostarp izdevumi, kas izriet no jebkuras citas LES 42. pantā minētās darbības, būtu jāfinansē no Savienības budžeta; tā kā Fonda administratīvie izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta; |
| --- | --- |

W.

tā kā visi Fonda ietvaros īstenotie militārie uzdevumi, piemēram, kopīgas atbruņošanās operācijas, humanitārie un glābšanas uzdevumi, militārās konsultēšanas un palīdzības uzdevumi, konfliktu novēršanas un miera uzturēšanas uzdevumi, kaujas uzdevumi krīzes pārvarēšanai, tostarp miera atjaunošana un stabilizācija pēc konflikta novēršanas, terorisma apkarošana, tostarp atbalstot trešās valstis terorisma apkarošanā to teritorijā, kā izklāstīts LES 43. panta 1. punktā, pilnībā ievērojot cilvēktiesības, ir iekļauti KDAP darbības jomā; tā kā LES 41. panta 2. punktā minētais izņēmums attiecas uz operatīvajiem izdevumiem, kas izriet tikai no šīm militārajām misijām; tā kā citi no KDAP izrietošie operatīvie izdevumi, tostarp izdevumi, kas izriet no jebkuras citas LES 42. pantā minētās darbības, būtu jāfinansē no Savienības budžeta; tā kā Fonda administratīvie izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta;

| X. | tā kā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu visi no KDAP izrietošie operatīvie izdevumi būtu iekļaujami Savienības budžetā, izņemot izdevumus, kas izriet no operācijām, kuras saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem; tā kā lēmuma priekšlikuma 2. panta a) un d) apakšpunktā ir attiecīgi norādīts, ka Fondam būtu jāfinansē gan “operācijas, kas saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem”, gan “citas Savienības operatīvās darbības, kas saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem”; |
| --- | --- |

X.

tā kā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu visi no KDAP izrietošie operatīvie izdevumi būtu iekļaujami Savienības budžetā, izņemot izdevumus, kas izriet no operācijām, kuras saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem; tā kā lēmuma priekšlikuma 2. panta a) un d) apakšpunktā ir attiecīgi norādīts, ka Fondam būtu jāfinansē gan “operācijas, kas saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem”, gan “citas Savienības operatīvās darbības, kas saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem”;

| Y. | tā kā Savienība saskaņā ar LES 21. panta 2. punkta d) apakšpunktu nosaka un īsteno kopējo politiku un darbības, kā arī tiecas sasniegt augstu sadarbības līmeni visās starptautisko attiecību jomās, lai veicinātu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomisku, sociālu un vides attīstību un sasniegtu galveno mērķi – izskaust nabadzību; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Savienība saskaņā ar LES 21. panta 2. punkta d) apakšpunktu nosaka un īsteno kopējo politiku un darbības, kā arī tiecas sasniegt augstu sadarbības līmeni visās starptautisko attiecību jomās, lai veicinātu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomisku, sociālu un vides attīstību un sasniegtu galveno mērķi – izskaust nabadzību;

| Z. | tā kā LESD 208. panta 1. punkta otrajā daļā ir paredzēts, ka: “Savienības politikai attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā – tās izskaušana.”; tā kā saskaņā ar šo pašu punktu ir noteikts: “Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā” tā kā šis otrais teikums ir Līguma noteikums, un tādējādi tas ir ES konstitucionāls pienākums, ko dēvē par “politikas saskaņotība attīstībai” (PCD); |
| --- | --- |

Z.

tā kā LESD 208. panta 1. punkta otrajā daļā ir paredzēts, ka: “Savienības politikai attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā – tās izskaušana.”; tā kā saskaņā ar šo pašu punktu ir noteikts: “Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā” tā kā šis otrais teikums ir Līguma noteikums, un tādējādi tas ir ES konstitucionāls pienākums, ko dēvē par “politikas saskaņotība attīstībai” (PCD);

| AA. | tā kā ārpus Savienības īstenotās militārās un civilās misijas būtu jānodala viena no otras, lai nodrošinātu, ka civilās misijas finansē tikai no Savienības budžeta; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ārpus Savienības īstenotās militārās un civilās misijas būtu jānodala viena no otras, lai nodrošinātu, ka civilās misijas finansē tikai no Savienības budžeta;

| AB. | tā kā Savienībai KDAP misiju personālam būtu jāpiešķir norīkotajiem valsts ekspertiem līdzīgs statuss, tādējādi viņiem nodrošinot vienotu statusu un pēc iespējas labāku aizsardzību Savienības Civildienesta noteikumu sistēmā; tā kā visas ar šo statusu saistītās piemaksas un visi ceļa, uzturēšanās un veselības aprūpes izdevumi būtu jāiekļauj Savienības budžetā kā administratīvie izdevumi; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Savienībai KDAP misiju personālam būtu jāpiešķir norīkotajiem valsts ekspertiem līdzīgs statuss, tādējādi viņiem nodrošinot vienotu statusu un pēc iespējas labāku aizsardzību Savienības Civildienesta noteikumu sistēmā; tā kā visas ar šo statusu saistītās piemaksas un visi ceļa, uzturēšanās un veselības aprūpes izdevumi būtu jāiekļauj Savienības budžetā kā administratīvie izdevumi;

| AC. | tā kā Eiropas Revīzijas palāta ir publicējusi īpašo ziņojumu par Āfrikas miera un drošības sistēmu, ko finansē ar APF, kuru ir ierosināts iekļaut Fondā un paplašināt; tā kā Revīzijas palāta uzskata, ka minētais atbalsts bija nepietiekami prioritizēts un tam ir ierobežota iedarbība; tā kā attiecībā uz ierosinājumu vērienīgi palielināt jaunā Fonda finansējumu būtu pienācīgi jāņem vērā Revīzijas palātas ieteikumi; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Eiropas Revīzijas palāta ir publicējusi īpašo ziņojumu par Āfrikas miera un drošības sistēmu, ko finansē ar APF, kuru ir ierosināts iekļaut Fondā un paplašināt; tā kā Revīzijas palāta uzskata, ka minētais atbalsts bija nepietiekami prioritizēts un tam ir ierobežota iedarbība; tā kā attiecībā uz ierosinājumu vērienīgi palielināt jaunā Fonda finansējumu būtu pienācīgi jāņem vērā Revīzijas palātas ieteikumi;

| AD. | tā kā kopā ar priekšlikumu netika iesniegts finansiālās ietekmes novērtējums par administratīvajiem izdevumiem; tā kā Fonda administratīvie izdevumi būtiski ietekmē ES budžetu; tā kā Fondā nebūtu ne jāpieņem, ne uz to jānorīko jauni darbinieki papildus personālam, kas pašlaik strādā ar instrumentiem, kas tiks aizvietoti; tā kā sinerģijai, kas radīsies no pašreizējo konkrēto instrumentu apvienošanas vienā administratīvajā struktūrā, būtu jāpalīdz pārvaldīt Fondu plašākā ģeogrāfiskā darbības jomā; tā kā papildu darbinieki būtu jāpieņem darbā vienīgi tad, ja misijas vai pasākuma ieņēmumi ir reāli iekasēti no visām iesaistītajām dalībvalstīm; tā kā ieņēmumu laika ierobežojumu dēļ attiecīgi laika ierobežojumi būtu jāparedz arī to darbinieku darba līgumiem, kuri Fondā pieņemti darbā vai uz to norīkoti konkrētai misijai vai pasākumam; tā kā Fondā nebūtu jāpieņem vai uz to jānorīko darbinieki no dalībvalsts, kas attiecībā uz konkrētu misiju vai pasākumu ir sniegusi oficiālu paziņojumu saistībā ar LES 31. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā kopā ar priekšlikumu netika iesniegts finansiālās ietekmes novērtējums par administratīvajiem izdevumiem; tā kā Fonda administratīvie izdevumi būtiski ietekmē ES budžetu; tā kā Fondā nebūtu ne jāpieņem, ne uz to jānorīko jauni darbinieki papildus personālam, kas pašlaik strādā ar instrumentiem, kas tiks aizvietoti; tā kā sinerģijai, kas radīsies no pašreizējo konkrēto instrumentu apvienošanas vienā administratīvajā struktūrā, būtu jāpalīdz pārvaldīt Fondu plašākā ģeogrāfiskā darbības jomā; tā kā papildu darbinieki būtu jāpieņem darbā vienīgi tad, ja misijas vai pasākuma ieņēmumi ir reāli iekasēti no visām iesaistītajām dalībvalstīm; tā kā ieņēmumu laika ierobežojumu dēļ attiecīgi laika ierobežojumi būtu jāparedz arī to darbinieku darba līgumiem, kuri Fondā pieņemti darbā vai uz to norīkoti konkrētai misijai vai pasākumam; tā kā Fondā nebūtu jāpieņem vai uz to jānorīko darbinieki no dalībvalsts, kas attiecībā uz konkrētu misiju vai pasākumu ir sniegusi oficiālu paziņojumu saistībā ar LES 31. panta 1. punktu;

| AE. | tā kā PV/AP būtu regulāri jāapspriežas ar Parlamentu par visiem KĀDP un KDAP svarīgākajiem aspektiem un galvenajiem lēmumiem un to turpmāko attīstību; tā kā ar Parlamentu būtu jāapspriežas un tas jāinformē laicīgi, lai tas varētu paust savu viedokli un uzdot jautājumus, tostarp arī par PCD, PV/AP un Padomei, pirms ir pieņemti lēmumi vai īstenota izlēmīga rīcība; tā kā PV/AP būtu jāņem vērā Parlamenta viedoklis, tostarp par PCD, un tas jāiekļauj savos priekšlikumos, jāpārskata lēmumi vai lēmumu daļa, kuriem Parlaments nepiekrīt, vai arī šādi priekšlikumi jāatsauc, neskarot iespēju šādā gadījumā iniciatīvu īstenot kādai dalībvalstij, un būtu jāierosina Padomes lēmumi par KDAP, ja Parlaments to ir aicinājis darīt, tā kā Parlamentam katru gadu būtu jārīko debates ar PV/AP par Fonda finansētajām operācijām; |
| --- | --- |

AE.

tā kā PV/AP būtu regulāri jāapspriežas ar Parlamentu par visiem KĀDP un KDAP svarīgākajiem aspektiem un galvenajiem lēmumiem un to turpmāko attīstību; tā kā ar Parlamentu būtu jāapspriežas un tas jāinformē laicīgi, lai tas varētu paust savu viedokli un uzdot jautājumus, tostarp arī par PCD, PV/AP un Padomei, pirms ir pieņemti lēmumi vai īstenota izlēmīga rīcība; tā kā PV/AP būtu jāņem vērā Parlamenta viedoklis, tostarp par PCD, un tas jāiekļauj savos priekšlikumos, jāpārskata lēmumi vai lēmumu daļa, kuriem Parlaments nepiekrīt, vai arī šādi priekšlikumi jāatsauc, neskarot iespēju šādā gadījumā iniciatīvu īstenot kādai dalībvalstij, un būtu jāierosina Padomes lēmumi par KDAP, ja Parlaments to ir aicinājis darīt, tā kā Parlamentam katru gadu būtu jārīko debates ar PV/AP par Fonda finansētajām operācijām;

| 1. | iesniedz Padomei šādus ieteikumus:






  a) | nesamazināt dalībvalsts iemaksu Fondā, ja dalībvalsts ir izmantojusi LES 31. panta 1. punktā minēto iespēju, jo tas apdraudētu KNI sadales koeficientu, uz kuru balstās minētais finansēšanas mehānisms un vispārējais Fonda finansējums; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nesamazināt dalībvalsts iemaksu Fondā, ja dalībvalsts ir izmantojusi LES 31. panta 1. punktā minēto iespēju, jo tas apdraudētu KNI sadales koeficientu, uz kuru balstās minētais finansēšanas mehānisms un vispārējais Fonda finansējums;

| b) | lēmumā iekļaut atsauci uz Parlamenta budžeta izpildes apstiprinātājiestādes lomu, kā tas pašlaik ir attiecībā uz EAF un tādējādi arī attiecībā uz APF, saskaņā ar attiecīgajiem EAF piemērotajiem finanšu regulas noteikumiem, lai saglabātu Fonda finansētās ES ārējās darbības un citu tās attiecīgo politikas nostādņu konsekvenci atbilstīgi LES 18. pantam un LES 21. panta 2. punkta d) apakšpunktam, kas lasāms kopā ar LESD 208. pantu; |
| --- | --- |

b)

lēmumā iekļaut atsauci uz Parlamenta budžeta izpildes apstiprinātājiestādes lomu, kā tas pašlaik ir attiecībā uz EAF un tādējādi arī attiecībā uz APF, saskaņā ar attiecīgajiem EAF piemērotajiem finanšu regulas noteikumiem, lai saglabātu Fonda finansētās ES ārējās darbības un citu tās attiecīgo politikas nostādņu konsekvenci atbilstīgi LES 18. pantam un LES 21. panta 2. punkta d) apakšpunktam, kas lasāms kopā ar LESD 208. pantu;

| c) | strādāt pie tāda mehānisma izveides Eiropas Parlamentā, kas, ievērojot stingri noteiktas procedūras, nodrošinās savlaicīgu piekļuvi visai informācijai, tostarp oriģinālajiem dokumentiem, par Fonda gada budžetu, budžeta grozījumiem, pārvedumiem, darbības programmām (tostarp sagatavošanas fāzē), palīdzības pasākumu (tostarp ad hoc pasākumu) īstenošanu, nolīgumiem ar īstenošanas aktoriem un ziņojumiem par ieņēmumu un izdevumu īstenošanu, kā arī gada pārskatiem, finanšu pārskatam, izvērtējuma ziņojumam un Revīzijas palātas gada pārskatam; |
| --- | --- |

c)

strādāt pie tāda mehānisma izveides Eiropas Parlamentā, kas, ievērojot stingri noteiktas procedūras, nodrošinās savlaicīgu piekļuvi visai informācijai, tostarp oriģinālajiem dokumentiem, par Fonda gada budžetu, budžeta grozījumiem, pārvedumiem, darbības programmām (tostarp sagatavošanas fāzē), palīdzības pasākumu (tostarp ad hoc pasākumu) īstenošanu, nolīgumiem ar īstenošanas aktoriem un ziņojumiem par ieņēmumu un izdevumu īstenošanu, kā arī gada pārskatiem, finanšu pārskatam, izvērtējuma ziņojumam un Revīzijas palātas gada pārskatam;

| d) | piekrist sniegt piekļuvi visiem konfidenciālajiem dokumentiem Eiropas Parlamenta un Padomes sarunās par atjauninātu iestāžu nolīgumu attiecībā uz Parlamenta piekļuvi jutīgai Padomes informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā; |
| --- | --- |

d)

piekrist sniegt piekļuvi visiem konfidenciālajiem dokumentiem Eiropas Parlamenta un Padomes sarunās par atjauninātu iestāžu nolīgumu attiecībā uz Parlamenta piekļuvi jutīgai Padomes informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā;

| e) | nodrošināt, ka visas operācijas, darbības programmas, ad hoc palīdzības pasākumi un citas Fonda finansētās operatīvās darbības nekādā veidā nepārkāpj LES 21. pantā noteiktos pamatprincipus un netiek izmantotas, lai tos pārkāptu, kā arī netiek izmantotas, lai pārkāptu starptautiskās tiesības, jo īpaši starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka visas operācijas, darbības programmas, ad hoc palīdzības pasākumi un citas Fonda finansētās operatīvās darbības nekādā veidā nepārkāpj LES 21. pantā noteiktos pamatprincipus un netiek izmantotas, lai tos pārkāptu, kā arī netiek izmantotas, lai pārkāptu starptautiskās tiesības, jo īpaši starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības;

| f) | noslēgt mehānisma Athena pārskatīšanu, vēlams, līdz šā gada beigām un to organiski iestrādāt Fondā, vienlaikus saglabājot minētā mehānisma darbības efektivitāti un elastību; |
| --- | --- |

f)

noslēgt mehānisma Athena pārskatīšanu, vēlams, līdz šā gada beigām un to organiski iestrādāt Fondā, vienlaikus saglabājot minētā mehānisma darbības efektivitāti un elastību;

| g) | nodrošināt, ka, izdarot priekšlikumā nepieciešamos pielāgojumus, tiek saglabāts efektivitātes pieaugums un lielāka lietderība, ko piedāvā viens instruments; |
| --- | --- |

g)

nodrošināt, ka, izdarot priekšlikumā nepieciešamos pielāgojumus, tiek saglabāts efektivitātes pieaugums un lielāka lietderība, ko piedāvā viens instruments;

| h) | iekļaut šādus grozījumus:






  — | 4. apsvērumā un 1. pantā “kopējā ārpolitika un aizsardzības politika” aizstāt ar “kopējā drošības un aizsardzības politika”; |
| --- | --- | --- |

h)

iekļaut šādus grozījumus:

—

4. apsvērumā un 1. pantā “kopējā ārpolitika un aizsardzības politika” aizstāt ar “kopējā drošības un aizsardzības politika”;

| — | iekļaut šādu jaunu 10.a apsvērumu: “(10a) LES 43. panta 1. punktā minētie militārās konsultēšanas un palīdzības uzdevumi var izpausties kā trešo valstu, reģionālo un starptautisko organizāciju militāro un aizsardzības spēju stiprināšana, lai saglabātu mieru, novērstu, pārvaldītu un atrisinātu konfliktus un novērstu starptautiskās drošības apdraudējumus, vienlaikus stingri ievērojot starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības un kritērijus, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei”; |
| --- | --- |

—

iekļaut šādu jaunu 10.a apsvērumu: “(10a) LES 43. panta 1. punktā minētie militārās konsultēšanas un palīdzības uzdevumi var izpausties kā trešo valstu, reģionālo un starptautisko organizāciju militāro un aizsardzības spēju stiprināšana, lai saglabātu mieru, novērstu, pārvaldītu un atrisinātu konfliktus un novērstu starptautiskās drošības apdraudējumus, vienlaikus stingri ievērojot starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības un kritērijus, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei”;

| — | iekļaut šādu jaunu 10.b apsvērumu: “(10b) LES 43. panta 1. punktā minētie konfliktu novēršanas un miera uzturēšanas uzdevumi var izpausties kā ieguldījums reģionālās vai starptautiskās organizācijas vai trešās valsts vadītu miera atbalsta operāciju finansēšanā.”; |
| --- | --- |

—

iekļaut šādu jaunu 10.b apsvērumu: “(10b) LES 43. panta 1. punktā minētie konfliktu novēršanas un miera uzturēšanas uzdevumi var izpausties kā ieguldījums reģionālās vai starptautiskās organizācijas vai trešās valsts vadītu miera atbalsta operāciju finansēšanā.”;

| — | iekļaut šādu jaunu 10.c apsvērumu: “(10c) operācijās, kuras atbalsta ar ES finansējumu, ir jāņem vērā ANO rezolūcija 1325 par sievietēm, mieru un drošību”; |
| --- | --- |

—

iekļaut šādu jaunu 10.c apsvērumu: “(10c) operācijās, kuras atbalsta ar ES finansējumu, ir jāņem vērā ANO rezolūcija 1325 par sievietēm, mieru un drošību”;

| — | grozīt 2. pantu a) apakšpunktu šādi: “a) sniedzot ieguldījumu tādu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju finansēšanā, kuras ir saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem”; |
| --- | --- |

—

grozīt 2. pantu a) apakšpunktu šādi: “a) sniedzot ieguldījumu tādu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju finansēšanā, kuras ir saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem”;

| — | grozīt 2. panta b) apakšpunktu šādi: “b) trešo valstu, reģionālo un starptautisko organizāciju militāro un aizsardzības spēju stiprināšana, lai saglabātu mieru, novērstu, pārvaldītu un atrisinātu konfliktus un novērstu starptautiskās drošības un kiberdrošības apdraudējumus”; |
| --- | --- |

—

grozīt 2. panta b) apakšpunktu šādi: “b) trešo valstu, reģionālo un starptautisko organizāciju militāro un aizsardzības spēju stiprināšana, lai saglabātu mieru, novērstu, pārvaldītu un atrisinātu konfliktus un novērstu starptautiskās drošības un kiberdrošības apdraudējumus”;

| — | iekļaut 3. pantā šādu jaunu 2.a punktu: “2.a No Savienības budžeta finansēto Fonda administratīvo izdevumu sadalījums pa gadiem informatīvos nolūkos ir izklāstīts I.a pielikumā (jauns).”; |
| --- | --- |

—

iekļaut 3. pantā šādu jaunu 2.a punktu: “2.a No Savienības budžeta finansēto Fonda administratīvo izdevumu sadalījums pa gadiem informatīvos nolūkos ir izklāstīts I.a pielikumā (jauns).”;

| — | grozīt 5. panta c) apakšpunktu šādi: “c) “operācija” ir militāra operācija, kas izveidota saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku un LES 42. pantu, lai izpildītu LES 43. panta 1. punktā minētos uzdevumus, kas saistīti ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem, tostarp uzdevumu, kas uzticēts dalībvalstu grupai saskaņā ar LES 44. pantu”; |
| --- | --- |

—

grozīt 5. panta c) apakšpunktu šādi: “c) “operācija” ir militāra operācija, kas izveidota saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku un LES 42. pantu, lai izpildītu LES 43. panta 1. punktā minētos uzdevumus, kas saistīti ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem, tostarp uzdevumu, kas uzticēts dalībvalstu grupai saskaņā ar LES 44. pantu”;

| — | priekšlikuma 6. panta beigās pievienot jaunu daļu: “Visus KĀDP un jo īpaši KDAP civilos aspektus, aktīvus vai misijas vai to daļas finansē tikai no Savienības budžeta.”; |
| --- | --- |

—

priekšlikuma 6. panta beigās pievienot jaunu daļu: “Visus KĀDP un jo īpaši KDAP civilos aspektus, aktīvus vai misijas vai to daļas finansē tikai no Savienības budžeta.”;

| — | grozīt 7. pantu šādi: “Jebkura dalībvalsts, Augstais pārstāvis vai Augstais pārstāvis ar Komisijas atbalstu var iesniegt priekšlikumus Savienības darbībām saskaņā ar LES V sadaļu, kuras jāfinansē no Fonda līdzekļiem. Augstais pārstāvis par ikvienu šādu priekšlikumu savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu.”; |
| --- | --- |

—

grozīt 7. pantu šādi: “Jebkura dalībvalsts, Augstais pārstāvis vai Augstais pārstāvis ar Komisijas atbalstu var iesniegt priekšlikumus Savienības darbībām saskaņā ar LES V sadaļu, kuras jāfinansē no Fonda līdzekļiem. Augstais pārstāvis par ikvienu šādu priekšlikumu savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu.”;

| — | grozīt 10. panta 1. punktu šādi: “Konsekvenci starp Savienības darbībām, ko finansē no Fonda līdzekļiem, un citām Savienības darbībām, kuras veic atbilstīgi citām tās attiecīgajām politikas jomām, nodrošina saskaņā ar LES 21. panta 3. punktu un 26. panta 2. punktu. Savienības darbības, ko finansē no Fonda līdzekļiem, arī atbilst pārējo Savienības politikas jomu mērķiem attiecībā uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;)” |
| --- | --- |

—

grozīt 10. panta 1. punktu šādi: “Konsekvenci starp Savienības darbībām, ko finansē no Fonda līdzekļiem, un citām Savienības darbībām, kuras veic atbilstīgi citām tās attiecīgajām politikas jomām, nodrošina saskaņā ar LES 21. panta 3. punktu un 26. panta 2. punktu. Savienības darbības, ko finansē no Fonda līdzekļiem, arī atbilst pārējo Savienības politikas jomu mērķiem attiecībā uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;)”

| — | iekļaut 10. pantā šādu jaunu 3.a punktu: “3.a Augstais pārstāvis divreiz gadā ziņo Eiropas Parlamentam par 1. punktā minēto konsekvenci.”; |
| --- | --- |

—

iekļaut 10. pantā šādu jaunu 3.a punktu: “3.a Augstais pārstāvis divreiz gadā ziņo Eiropas Parlamentam par 1. punktā minēto konsekvenci.”;

| — | iekļaut 11. pantā šādu jaunu 2.a punktu: “2.a Fondam ir sadarbības koordinators ar Eiropas Parlamentu. Turklāt ģenerālsekretāra vietniekam KDAP un reaģēšanai krīzes situācijās reizi gadā ir jāapmainās ar viedokļiem ar attiecīgo Parlamenta struktūru, lai sniegtu regulārus informatīvus ziņojumus.”; |
| --- | --- |

—

iekļaut 11. pantā šādu jaunu 2.a punktu: “2.a Fondam ir sadarbības koordinators ar Eiropas Parlamentu. Turklāt ģenerālsekretāra vietniekam KDAP un reaģēšanai krīzes situācijās reizi gadā ir jāapmainās ar viedokļiem ar attiecīgo Parlamenta struktūru, lai sniegtu regulārus informatīvus ziņojumus.”;

| — | grozīt 12. panta 1. punktu šādi: “Tiek izveidota Fonda komiteja (turpmāk “Komiteja”), kurā ir pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts. Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Komisijas pārstāvjus aicina apmeklēt Komitejas sanāksmes bez piedalīšanās Komitejas balsošanā. Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) pārstāvjus var uzaicināt apmeklēt Komitejas sanāksmes, lai apspriestu ar EAA darbības jomu saistītus jautājumus bez piedalīšanās vai klātbūtnes Komitejas balsošanā. Eiropas Parlamenta pārstāvjus var uzaicināt apmeklēt Komitejas sanāksmes bez piedalīšanās vai klātbūtnes Komitejas balsošanā.”; |
| --- | --- |

—

grozīt 12. panta 1. punktu šādi: “Tiek izveidota Fonda komiteja (turpmāk “Komiteja”), kurā ir pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts. Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Komisijas pārstāvjus aicina apmeklēt Komitejas sanāksmes bez piedalīšanās Komitejas balsošanā. Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) pārstāvjus var uzaicināt apmeklēt Komitejas sanāksmes, lai apspriestu ar EAA darbības jomu saistītus jautājumus bez piedalīšanās vai klātbūtnes Komitejas balsošanā. Eiropas Parlamenta pārstāvjus var uzaicināt apmeklēt Komitejas sanāksmes bez piedalīšanās vai klātbūtnes Komitejas balsošanā.”;

| — | grozīt 13. panta 8. punktu šādi: “8. Administrators nodrošina savu funkciju nepārtrauktību, izmantojot 9. pantā minētās EĀDD kompetentās militārās struktūrvienības administratīvo struktūru.”; |
| --- | --- |

—

grozīt 13. panta 8. punktu šādi: “8. Administrators nodrošina savu funkciju nepārtrauktību, izmantojot 9. pantā minētās EĀDD kompetentās militārās struktūrvienības administratīvo struktūru.”;

| — | iekļaut 13. pantā šādu jaunu 8.a punktu: “8.a Administrators piedalās informatīvu ziņojumu sniegšanā Eiropas Parlamentam.”; |
| --- | --- |

—

iekļaut 13. pantā šādu jaunu 8.a punktu: “8.a Administrators piedalās informatīvu ziņojumu sniegšanā Eiropas Parlamentam.”;

| — | iekļaut 16. pantā šādu jaunu 8.a punktu: “8.a Operāciju komandieri piedalās informatīvu ziņojumu sniegšanā Eiropas Parlamentam.”; |
| --- | --- |

—

iekļaut 16. pantā šādu jaunu 8.a punktu: “8.a Operāciju komandieri piedalās informatīvu ziņojumu sniegšanā Eiropas Parlamentam.”;

| — | grozīt 34. panta 1. punktu šādi: “Administrators iesniedz Komitejai priekšlikumu par Fonda iekšējā revidenta un vismaz viena iekšējā revidenta vietnieka iecelšanu uz četru gadu termiņu, ko var atjaunot, kopējam laikposmam nepārsniedzot astoņus gadus. Iekšējiem revidentiem jābūt nepieciešamajām profesionālajām kvalifikācijām un jāsniedz pietiekamas drošības, objektivitātes un neatkarības garantijas. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis; iekšējais revidents nevar piedalīties finanšu pārskatu sagatavošanā.”; |
| --- | --- |

—

grozīt 34. panta 1. punktu šādi: “Administrators iesniedz Komitejai priekšlikumu par Fonda iekšējā revidenta un vismaz viena iekšējā revidenta vietnieka iecelšanu uz četru gadu termiņu, ko var atjaunot, kopējam laikposmam nepārsniedzot astoņus gadus. Iekšējiem revidentiem jābūt nepieciešamajām profesionālajām kvalifikācijām un jāsniedz pietiekamas drošības, objektivitātes un neatkarības garantijas. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis; iekšējais revidents nevar piedalīties finanšu pārskatu sagatavošanā.”;

| — | grozīt 47. panta 4. punktu šādi: ‘4. Komiteja, ņemot vērā operācijas vajadzības, cilvēktiesības, drošību un novirzīšanas riska novērtējumu attiecībā uz sertificētu galalietojumu un galalietotājiem un finansiālus kritērijus, apstiprina to, kā pēc operācijas beigām izmantos kopīgi finansēto aprīkojumu un infrastruktūru. Izmantojums pēc operācijas beigām var būt šāds:






  i) | ar Fonda starpniecību infrastruktūru pārdod vai nodod uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai; |
| --- | --- | --- |

—

grozīt 47. panta 4. punktu šādi: ‘4. Komiteja, ņemot vērā operācijas vajadzības, cilvēktiesības, drošību un novirzīšanas riska novērtējumu attiecībā uz sertificētu galalietojumu un galalietotājiem un finansiālus kritērijus, apstiprina to, kā pēc operācijas beigām izmantos kopīgi finansēto aprīkojumu un infrastruktūru. Izmantojums pēc operācijas beigām var būt šāds:

i)

ar Fonda starpniecību infrastruktūru pārdod vai nodod uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai;

| ii) | ar Fonda starpniecību aprīkojumu pārdod dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai, vai to uzglabā un uztur Fonds, dalībvalsts vai minētā trešā persona, lai to varētu izmantot kādā turpmākā operācijā."; |
| --- | --- |

ii)

ar Fonda starpniecību aprīkojumu pārdod dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai, vai to uzglabā un uztur Fonds, dalībvalsts vai minētā trešā persona, lai to varētu izmantot kādā turpmākā operācijā.";

| — | grozīt 47. panta 6. punktu šādi:“6. Veicot pārdošanu vai nodošanu uzņēmējvalstij vai trešai personai, būtu jāievēro starptautiskās tiesības, tostarp attiecīgie cilvēktiesību noteikumi un kaitējuma nenodarīšanas principi, attiecīgie spēkā esošie drošības noteikumi un stingri jāievēro kritēriji, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei.”; |
| --- | --- |

—

grozīt 47. panta 6. punktu šādi:“6. Veicot pārdošanu vai nodošanu uzņēmējvalstij vai trešai personai, būtu jāievēro starptautiskās tiesības, tostarp attiecīgie cilvēktiesību noteikumi un kaitējuma nenodarīšanas principi, attiecīgie spēkā esošie drošības noteikumi un stingri jāievēro kritēriji, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei.”;

| — | grozīt 48. panta 1. punktu šādi: “Augstais pārstāvis var iesniegt Padomei iespējamas rīcības programmas vai iespējama ad hoc palīdzības pasākuma koncepciju. Augstais pārstāvis par jebkādu šādu koncepciju informē Eiropas Parlamentu.”; |
| --- | --- |

—

grozīt 48. panta 1. punktu šādi: “Augstais pārstāvis var iesniegt Padomei iespējamas rīcības programmas vai iespējama ad hoc palīdzības pasākuma koncepciju. Augstais pārstāvis par jebkādu šādu koncepciju informē Eiropas Parlamentu.”;

| — | grozīt 49. panta 1. punktu šādi: “Rīcības programmas apstiprina Padome pēc Augstā pārstāvja priekšlikuma. Eiropas Parlamentu informē par apstiprinātajām rīcības programmām, tiklīdz tās ir pieņēmusi Padome.”; |
| --- | --- |

—

grozīt 49. panta 1. punktu šādi: “Rīcības programmas apstiprina Padome pēc Augstā pārstāvja priekšlikuma. Eiropas Parlamentu informē par apstiprinātajām rīcības programmām, tiklīdz tās ir pieņēmusi Padome.”;

| — | grozīt 50. panta 3. punktu šādi: “Ja pieprasījums neattiecas uz esošo rīcības programmu darbības jomu, Padome pēc Augstā pārstāvja priekšlikuma var apstiprināt ad hoc palīdzības pasākumu. Eiropas Parlamentu informē par apstiprinātajiem ad hoc palīdzības pasākumiem, tiklīdz tos ir pieņēmusi Padome;” |
| --- | --- |

—

grozīt 50. panta 3. punktu šādi: “Ja pieprasījums neattiecas uz esošo rīcības programmu darbības jomu, Padome pēc Augstā pārstāvja priekšlikuma var apstiprināt ad hoc palīdzības pasākumu. Eiropas Parlamentu informē par apstiprinātajiem ad hoc palīdzības pasākumiem, tiklīdz tos ir pieņēmusi Padome;”

| — | iekļaut 52. panta 2. punktā šādu jaunu fa) apakšpunktu: “fa) dara pieejamu detalizētu sarakstu, kurā uzskaitīts Fonda finansētais aprīkojums;” |
| --- | --- |

—

iekļaut 52. panta 2. punktā šādu jaunu fa) apakšpunktu: “fa) dara pieejamu detalizētu sarakstu, kurā uzskaitīts Fonda finansētais aprīkojums;”

| — | grozīt 53. panta 1. punkta b) apakšpunktu šādi: “b) efektīvi nodrošinātas attiecīgās trešās valsts bruņotajiem spēkiem, ar noteikumu, ka ir izvērtēta atbilstība kritērijiem, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei;”; |
| --- | --- |

—

grozīt 53. panta 1. punkta b) apakšpunktu šādi: “b) efektīvi nodrošinātas attiecīgās trešās valsts bruņotajiem spēkiem, ar noteikumu, ka ir izvērtēta atbilstība kritērijiem, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei;”;

| — | grozīt 53. panta 1. punkta d) apakšpunktu šādi: “d) izmantotas atbilstoši Savienības politikai, pienācīgi ņemot vērā starptautiskās tiesības, jo īpaši cilvēktiesības, un galalietotāju sertifikātus, konkrēti tālāknodošanas gadījumā;”; |
| --- | --- |

—

grozīt 53. panta 1. punkta d) apakšpunktu šādi: “d) izmantotas atbilstoši Savienības politikai, pienācīgi ņemot vērā starptautiskās tiesības, jo īpaši cilvēktiesības, un galalietotāju sertifikātus, konkrēti tālāknodošanas gadījumā;”;

| — | grozīt 53. panta 1. punkta e) apakšpunktu šādi: “e) pārvaldītas, ievērojot to lietošanas, pārdošanas vai nodošanas ierobežojumus vai sašaurinājumus, kurus ir noteikusi Padome vai Komiteja, un saskaņā ar attiecīgajiem galalietotāja sertifikātiem, kā arī kritērijiem, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei;” |
| --- | --- |

—

grozīt 53. panta 1. punkta e) apakšpunktu šādi: “e) pārvaldītas, ievērojot to lietošanas, pārdošanas vai nodošanas ierobežojumus vai sašaurinājumus, kurus ir noteikusi Padome vai Komiteja, un saskaņā ar attiecīgajiem galalietotāja sertifikātiem, kā arī kritērijiem, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei;”

| — | grozīt 54. panta 1. punktu šādi: “Visi īstenotāji, kuriem ir uzticēta Fonda finansētu izdevumu īstenošana, ievēro pareizas finanšu pārvaldības un pārredzamības principus un pienācīgi ņem vērā ES pamatvērtības un starptautiskās tiesības, ir veikuši vajadzīgos riska novērtējumus un galalietojuma pārbaudes un nodrošina ES pamatvērtību un starptautisko tiesību ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām un kaitējuma nenodarīšanas principiem. Attiecībā uz visiem šādiem īstenotājiem pirms tam veic riska novērtējumu, lai noteiktu iespējamos cilvēktiesību un pārvaldības riskus.”; |
| --- | --- |

—

grozīt 54. panta 1. punktu šādi: “Visi īstenotāji, kuriem ir uzticēta Fonda finansētu izdevumu īstenošana, ievēro pareizas finanšu pārvaldības un pārredzamības principus un pienācīgi ņem vērā ES pamatvērtības un starptautiskās tiesības, ir veikuši vajadzīgos riska novērtējumus un galalietojuma pārbaudes un nodrošina ES pamatvērtību un starptautisko tiesību ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām un kaitējuma nenodarīšanas principiem. Attiecībā uz visiem šādiem īstenotājiem pirms tam veic riska novērtējumu, lai noteiktu iespējamos cilvēktiesību un pārvaldības riskus.”;

| 2. | Sniedz Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos šādus ieteikumus:






  a) | apspriesties ar Parlamentu par ierosinātajiem grozījumiem un nodrošināt, ka saskaņā ar LES 36. pantu tiek ievērots Parlamenta viedoklis; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

apspriesties ar Parlamentu par ierosinātajiem grozījumiem un nodrošināt, ka saskaņā ar LES 36. pantu tiek ievērots Parlamenta viedoklis;

| b) | saskaņā ar LES 36. pantu pilnībā ņemt vērā Parlamenta viedokli, sagatavojot priekšlikumus daudzgadu darbības programmām vai ad hoc palīdzības pasākumiem, tostarp atsaucot priekšlikumus, kuriem Parlaments nepiekrīt; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar LES 36. pantu pilnībā ņemt vērā Parlamenta viedokli, sagatavojot priekšlikumus daudzgadu darbības programmām vai ad hoc palīdzības pasākumiem, tostarp atsaucot priekšlikumus, kuriem Parlaments nepiekrīt;

| c) | sniegt pilnīgu lēmuma finanšu ietekmes novērtējumu, ņemot vērā tā ietekmi uz ES budžetu, jo īpaši norādot nepieciešamību pēc papildu personāla; |
| --- | --- |

c)

sniegt pilnīgu lēmuma finanšu ietekmes novērtējumu, ņemot vērā tā ietekmi uz ES budžetu, jo īpaši norādot nepieciešamību pēc papildu personāla;

| d) | ar Fondu saistītus Padomes lēmumu projektus iesniegt Parlamentam apspriešanai tad, kad tie tiek iesniegti Padomei vai Politikas un drošības komitejai, lai Parlamentam būtu laiks sniegt savu viedokli; aicina PV / AP grozīt Padomes lēmumu projektus, ja to lūdz Parlaments; |
| --- | --- |

d)

ar Fondu saistītus Padomes lēmumu projektus iesniegt Parlamentam apspriešanai tad, kad tie tiek iesniegti Padomei vai Politikas un drošības komitejai, lai Parlamentam būtu laiks sniegt savu viedokli; aicina PV / AP grozīt Padomes lēmumu projektus, ja to lūdz Parlaments;

| e) | saskaņā ar LES 18. pantu nodrošināt papildināmību ar jau esošajiem fondiem, programmām un instrumentiem, Fonda konsekvenci attiecībā uz visiem citiem ES ārējās darbības aspektiem, jo īpaši attiecībā uz Iniciatīvu spēju veidošanai drošībai un attīstībai un ierosināto kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, kas visos gadījumos būtu jāīsteno plašākā drošības sektora reformas programmā, kurā ir jābūt spēcīgiem labas pārvaldības elementiem, noteikumiem ar dzimumu saistītas vardarbības likvidēšanai un kura jo īpaši paredz drošības sistēmas civilo pārraudzību un bruņoto spēku demokrātisku kontroli; |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar LES 18. pantu nodrošināt papildināmību ar jau esošajiem fondiem, programmām un instrumentiem, Fonda konsekvenci attiecībā uz visiem citiem ES ārējās darbības aspektiem, jo īpaši attiecībā uz Iniciatīvu spēju veidošanai drošībai un attīstībai un ierosināto kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, kas visos gadījumos būtu jāīsteno plašākā drošības sektora reformas programmā, kurā ir jābūt spēcīgiem labas pārvaldības elementiem, noteikumiem ar dzimumu saistītas vardarbības likvidēšanai un kura jo īpaši paredz drošības sistēmas civilo pārraudzību un bruņoto spēku demokrātisku kontroli;

| f) | sniegt regulāras atsauksmes Parlamentam par panākto progresu Rezolūcijas 1325 par sievietēm, mieru un drošību īstenošanā un apspriesties ar Parlamentu par ieteicamo dzimumu līdztiesības komponentu, kas koncentrētos uz sieviešu lomu konfliktu novēršanā un risināšanā, pēckonfliktu rekonstrukcijā un miera sarunās, kā arī regulārus novērtējumus par pasākumiem, kas veikti, lai konflikta situācijās no vardarbības pasargātu neaizsargātas personas, tostarp sievietes un meitenes; |
| --- | --- |

f)

sniegt regulāras atsauksmes Parlamentam par panākto progresu Rezolūcijas 1325 par sievietēm, mieru un drošību īstenošanā un apspriesties ar Parlamentu par ieteicamo dzimumu līdztiesības komponentu, kas koncentrētos uz sieviešu lomu konfliktu novēršanā un risināšanā, pēckonfliktu rekonstrukcijā un miera sarunās, kā arī regulārus novērtējumus par pasākumiem, kas veikti, lai konflikta situācijās no vardarbības pasargātu neaizsargātas personas, tostarp sievietes un meitenes;

| g) | saskaņā ar LES 18. pantu nodrošināt Fonda konsekvenci attiecībā uz visiem citiem ES ārējās darbības aspektiem, tostarp attīstības un humānās palīdzības politiku, ar mērķi veicināt attiecīgo trešo jaunattīstības valstu attīstību un samazināt un izskaust šajās valstīs valdošo nabadzību; |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar LES 18. pantu nodrošināt Fonda konsekvenci attiecībā uz visiem citiem ES ārējās darbības aspektiem, tostarp attīstības un humānās palīdzības politiku, ar mērķi veicināt attiecīgo trešo jaunattīstības valstu attīstību un samazināt un izskaust šajās valstīs valdošo nabadzību;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī informācijai Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  https://sustainabledevelopment.un.org/.

(2)  OV L 58, 3.3.2015., 1. lpp.

(3)  OV L 84, 28.3.2015., 39. lpp.

(4)  OV L 77, 15.3.2014., 1. lpp.

(5)  OV L 335, 15.12.2017., 6. lpp.

(6)  OV L 335, 15.12.2017., 6. lpp.

(7)  OV L 58, 3.3.2015., 17. lpp.

(8)  OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.

(9)  OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.

(10)  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

(11)  OV C 353, 27.9.2016., 68. lpp.

(12)  OV C 224, 27.6.2018., 18. lpp.

(13)  OV C 369, 11.10.2018., 36. lpp.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0514.

(15)  OV C 215, 19.6.2018., 202. lpp.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 26. marta

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/150 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/150

---

P8_TA(2019)0221

Pieprasījums atcelt Jørn Dohrmann imunitāti

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Jørn Dohrmann imunitāti (2018/2277(IMM))

(2021/C 108/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Jørn Dohrman imunitāti, kuru Dānijas tieslietu ministrs nosūtījis 2018. gada 6. novembrī ar Dānijas pastāvīgā pārstāvja Eiropas Savienībā starpniecību saistībā ar krimināllietu, kas ierosināta saskaņā ar Dānijas Kriminālkodeksa 260. panta 1. punkta 1. apakšpunktu, 291. panta 1. punktu un 293. panta 1. punktu saistībā ar 21. pantu, un par kuru paziņots 2018. gada 28. novembra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Jørn Dohrman imunitāti, kuru Dānijas tieslietu ministrs nosūtījis 2018. gada 6. novembrī ar Dānijas pastāvīgā pārstāvja Eiropas Savienībā starpniecību saistībā ar krimināllietu, kas ierosināta saskaņā ar Dānijas Kriminālkodeksa 260. panta 1. punkta 1. apakšpunktu, 291. panta 1. punktu un 293. panta 1. punktu saistībā ar 21. pantu, un par kuru paziņots 2018. gada 28. novembra plenārsēdē,

| — | pēc Jørn Dohrmann uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Jørn Dohrmann uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Dānijas Karalistes Konstitūcijas 57. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dānijas Karalistes Konstitūcijas 57. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0178/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0178/2019),

| A. | tā kā Viborgas pilsētas valsts prokurors ir iesniedzis pieprasījumu atcelt no Dānijas ievēlētā Eiropas Parlamenta deputāta Jørn Dohrmann imunitāti, pamatojoties uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas ir reglamentēti Dānijas Kriminālkodeksa 260. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, 291. panta 1. punktā un 293. panta 1. punktā saistībā ar 21. pantu; tā kā, jo īpaši apsūdzības ir saistītas ar iespējami nelikumīgu piespiešanu, ļaunprātīgu kaitējuma nodarīšanu un mēģinājumu nelikumīgi izmantot kādai citai personai piederošu mantu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Viborgas pilsētas valsts prokurors ir iesniedzis pieprasījumu atcelt no Dānijas ievēlētā Eiropas Parlamenta deputāta Jørn Dohrmann imunitāti, pamatojoties uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas ir reglamentēti Dānijas Kriminālkodeksa 260. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, 291. panta 1. punktā un 293. panta 1. punktā saistībā ar 21. pantu; tā kā, jo īpaši apsūdzības ir saistītas ar iespējami nelikumīgu piespiešanu, ļaunprātīgu kaitējuma nodarīšanu un mēģinājumu nelikumīgi izmantot kādai citai personai piederošu mantu;

| B. | tā kā 2017. gada 26. aprīlīJørn Dohrmann ārpus savas privātās dzīves vietas Vamdrupā izgrāba no rokām operatoram kameru brīdī, kad operators aptuveni no 195 m attāluma filmēja viņa māju, lai uzņemto materiālu izmantotu TV dokumentālajā filmā par atsevišķiem Dānijas Eiropas Parlamenta deputātiem; tā kā Jørn Dohrmann draudēja kameru sašķaidīt; tā kā viņš minēto kameru sabojāja, ieskaitot tās mikrofonu, ekrānu un vadu; tā kā viņš kameru un atmiņas karti ir piesavinājies, lai to neatļauti izmantotu, iepazīstoties ar ierakstīto materiālu, bet galu galā viņš to izdarīt nevarēja, jo policija ieradās pie viņa mājās un atņēma kameru un atmiņas karti, kuru viņš no aparāta bija izņēmis; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada 26. aprīlīJørn Dohrmann ārpus savas privātās dzīves vietas Vamdrupā izgrāba no rokām operatoram kameru brīdī, kad operators aptuveni no 195 m attāluma filmēja viņa māju, lai uzņemto materiālu izmantotu TV dokumentālajā filmā par atsevišķiem Dānijas Eiropas Parlamenta deputātiem; tā kā Jørn Dohrmann draudēja kameru sašķaidīt; tā kā viņš minēto kameru sabojāja, ieskaitot tās mikrofonu, ekrānu un vadu; tā kā viņš kameru un atmiņas karti ir piesavinājies, lai to neatļauti izmantotu, iepazīstoties ar ierakstīto materiālu, bet galu galā viņš to izdarīt nevarēja, jo policija ieradās pie viņa mājās un atņēma kameru un atmiņas karti, kuru viņš no aparāta bija izņēmis;

| C. | tā kā operatoram vispirms inkriminēja pārkāpumu, kas ir noteikts Dānijas Kriminālkodeksa 264.a pantā, jo viņš bija nelikumīgi filmējis personas, kas atradās savā privātīpašumā; tā kā valsts prokurors ieteica apsūdzības necelt, ņemot vērā tā nolūka elementa trūkumu, kas ir nepieciešams, lai notiesātu personu par pārkāpumu saskaņā ar Dānijas Kriminālkodeksa 264.a pantā; |
| --- | --- |

C.

tā kā operatoram vispirms inkriminēja pārkāpumu, kas ir noteikts Dānijas Kriminālkodeksa 264.a pantā, jo viņš bija nelikumīgi filmējis personas, kas atradās savā privātīpašumā; tā kā valsts prokurors ieteica apsūdzības necelt, ņemot vērā tā nolūka elementa trūkumu, kas ir nepieciešams, lai notiesātu personu par pārkāpumu saskaņā ar Dānijas Kriminālkodeksa 264.a pantā;

| D. | tā kā Dienvidjitlandes policija norādīja, ka uzņēmums, kas bija pieņēmis darbā žurnālistu un kameras īpašnieku, ir iesniedzis prasību par kompensāciju 14 724,71 DKK apmērā sakarā ar krimināllietu un ka lietas, kas ir saistītas ar ļaunprātīgu kaitējuma nodarīšanu, zādzību, piesavināšanos un tamlīdzīgiem pārkāpumiem, kurās pieprasītais sods ir naudas sods, ir jāizskata tiesā, ja attiecīgajai cietušajai personai ir prasība atlīdzināt zaudējumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Dienvidjitlandes policija norādīja, ka uzņēmums, kas bija pieņēmis darbā žurnālistu un kameras īpašnieku, ir iesniedzis prasību par kompensāciju 14 724,71 DKK apmērā sakarā ar krimināllietu un ka lietas, kas ir saistītas ar ļaunprātīgu kaitējuma nodarīšanu, zādzību, piesavināšanos un tamlīdzīgiem pārkāpumiem, kurās pieprasītais sods ir naudas sods, ir jāizskata tiesā, ja attiecīgajai cietušajai personai ir prasība atlīdzināt zaudējumus;

| E. | tā kā Valsts prokuratūra sākotnēji ieteica Jørn Dohrmann lietā viņam piespriest naudas sodu 20 000 DKK apmērā, nevis notiesāt uz brīvības atņemšanu, nekādas oficiālās apsūdzības neceļot; |
| --- | --- |

E.

tā kā Valsts prokuratūra sākotnēji ieteica Jørn Dohrmann lietā viņam piespriest naudas sodu 20 000 DKK apmērā, nevis notiesāt uz brīvības atņemšanu, nekādas oficiālās apsūdzības neceļot;

| F. | tā kā Jørn Dohrmann noliedza pret viņu izvirzītās apsūdzības; tā kā Valsts virsprokurora skatījumā šāds solis — lietu izšķirt ārpustiesas kārtībā, piespriežot fiksētu soda naudu, – neatbilstu iedibinātai praksei; |
| --- | --- |

F.

tā kā Jørn Dohrmann noliedza pret viņu izvirzītās apsūdzības; tā kā Valsts virsprokurora skatījumā šāds solis — lietu izšķirt ārpustiesas kārtībā, piespriežot fiksētu soda naudu, – neatbilstu iedibinātai praksei;

| G. | tā kā, lai sauktu pie atbildības Jørn Dohrmann, kompetentā iestāde ir iesniegusi pieteikumu par viņa imunitātes atcelšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā, lai sauktu pie atbildības Jørn Dohrmann, kompetentā iestāde ir iesniegusi pieteikumu par viņa imunitātes atcelšanu;

| H. | tā kā saskaņā ar protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem “savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem”; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem “savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem”;

| I. | tā kā Dānijas Konstitucionālā likuma 57. panta 1. teikumā ir teikts, ka neviens Dābijas Folketinga deputāts nevar tikt apsūdzēts vai ieslodzīts bez Dānijas Folketinga piekrišanas, ja vien viņš nav pieķerts pārkāpuma izdarīšanas brīdī un vietā; tā kā šī norma nodrošina aizsardzību pret prokuratūras īstenotu kriminālvajāšanu, bet ne pret privātu sūdzību krimināllietā; tā kā, ja lietu var izšķirt, ārpus tiesas pieņemot lēmumu par fiksētu naudas sodu, Dānijas Folketinga piekrišana nepieciešama nav; |
| --- | --- |

I.

tā kā Dānijas Konstitucionālā likuma 57. panta 1. teikumā ir teikts, ka neviens Dābijas Folketinga deputāts nevar tikt apsūdzēts vai ieslodzīts bez Dānijas Folketinga piekrišanas, ja vien viņš nav pieķerts pārkāpuma izdarīšanas brīdī un vietā; tā kā šī norma nodrošina aizsardzību pret prokuratūras īstenotu kriminālvajāšanu, bet ne pret privātu sūdzību krimināllietā; tā kā, ja lietu var izšķirt, ārpus tiesas pieņemot lēmumu par fiksētu naudas sodu, Dānijas Folketinga piekrišana nepieciešama nav;

| J. | tā kā Dānijas Folketinga deputātiem noteiktās imunitātes tvērums de facto atbilst imunitātes tvērumam, kas Eiropas Parlamenta deputātiem ir paredzēts Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, lai Eiropas Parlamenta deputāts varētu atsaukties uz imunitāti, viņam viedoklis ir jāpauž, pildot savus pienākumus, kas tādējādi nozīmē obligāto saikni starp pausto viedokli un parlamentārajiem pienākumiem; tā kā šai saiknei jābūt tiešai un acīmredzamai; |
| --- | --- |

J.

tā kā Dānijas Folketinga deputātiem noteiktās imunitātes tvērums de facto atbilst imunitātes tvērumam, kas Eiropas Parlamenta deputātiem ir paredzēts Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, lai Eiropas Parlamenta deputāts varētu atsaukties uz imunitāti, viņam viedoklis ir jāpauž, pildot savus pienākumus, kas tādējādi nozīmē obligāto saikni starp pausto viedokli un parlamentārajiem pienākumiem; tā kā šai saiknei jābūt tiešai un acīmredzamai;

| K. | tā kā inkriminētās darbības nav saistītas ar Eiropas Parlamenta deputāta viedokļiem un balsojumiem, kas ir pausti un veikti, viņam pildot savus pienākumus Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta nozīmē, un tā kā tās tādēļ acīmredzami vai tieši neietekmē to, kā Jørn Dohrmann veic savus Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā inkriminētās darbības nav saistītas ar Eiropas Parlamenta deputāta viedokļiem un balsojumiem, kas ir pausti un veikti, viņam pildot savus pienākumus Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta nozīmē, un tā kā tās tādēļ acīmredzami vai tieši neietekmē to, kā Jørn Dohrmann veic savus Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus;

| L. | tā kā nav nekādu pierādījumu un iemeslu aizdomām par fumus persecutionis, |
| --- | --- |

L.

tā kā nav nekādu pierādījumu un iemeslu aizdomām par fumus persecutionis,

| 1. | nolemj atcelt Jørn Dohrmann imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Dānijas tieslietu ministram un Jørn Dohrmann. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure un citi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 26. marta

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/152 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/152

---

P8_TA(2019)0222

Pārstāvības prasības patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un Direktīvas 2009/22/EK atcelšanu (COM(2018)0184 – C8-0149/2018 – 2018/0089(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0184), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0184),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0149/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0149/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Austrijas Federālā padome un Zviedrijas Riksdāgs un kuros apgalvots, ka šis leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Austrijas Federālā padome un Zviedrijas Riksdāgs un kuros apgalvots, ka šis leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 20. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 20. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 10. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 10. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A8-0447/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A8-0447/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 66. lpp.

(2)  OV C 461, 21.12.2018., 232. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0089

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) .../... par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un Direktīvas 2009/22/EK atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Šīs direktīvas mērķis ir dot iespēju tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm, kas pārstāv patērētāju kolektīvās intereses, lūgt tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ceļot pārstāvības prasības saistībā ar Savienības tiesību aktu pārkāpumiem. Tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm vajadzētu būt iespējai prasīt apturēt vai aizliegt pārkāpumu, apstiprināt, ka ir izdarīts pārkāpums, un lūgt tiesisko aizsardzību,

  atlīdzināšanu
  , piemēram, kompensāciju
  , samaksātās cenas atlīdzināšanu
  , remontu
  , aizstāšanu, izņemšanu no tirdzniecības,
  cenas samazināšanu vai
  līguma izbeigšanu
  , kā tas ir paredzēts valsts tiesību aktos. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Šīs direktīvas mērķis ir dot iespēju tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm, kas pārstāv patērētāju kolektīvās intereses, lūgt tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ceļot pārstāvības prasības saistībā ar Savienības tiesību aktu pārkāpumiem. Tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm vajadzētu būt iespējai prasīt apturēt vai aizliegt pārkāpumu, apstiprināt, ka ir izdarīts pārkāpums, un lūgt tiesisko aizsardzību,

  atlīdzināšanu
  , piemēram, kompensāciju
  , samaksātās cenas atlīdzināšanu
  , remontu
  , aizstāšanu, izņemšanu no tirdzniecības,
  cenas samazināšanu vai
  līguma izbeigšanu
  , kā tas ir paredzēts valsts tiesību aktos. [Gr. 1]

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/22/EK (4) ļāva tiesīgajām iestādēm celt pārstāvības prasības, kuru galvenais mērķis ir apturēt un aizliegt Savienības tiesību aktu pārkāpumus, kas kaitē patērētāju kolektīvajām interesēm. Tomēr minētā direktīva nepietiekami risināja patērētāju tiesību īstenošanas problēmas. Lai nodrošinātu labāku atturēšanu no nelikumīgas prakses un mazinātu kaitējumu patērētājiem, ir nepieciešams stiprināt patērētāju kolektīvo interešu aizsardzības mehānismu. Ņemot vērā daudzās izmaiņas, skaidrības labad ir lietderīgi aizstāt Direktīvu 2009/22/EK.
  Savienībai, pamatojoties uz LESD 114. pantu, noteikti ir jāveic intervences pasākumi, lai nodrošinātu gan tiesu pieejamību, gan pareizu tiesvedību, jo tādējādi tiks samazinātas izmaksas un slodze, ko rada individuālas prasības. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/22/EK (4) ļāva tiesīgajām iestādēm celt pārstāvības prasības, kuru galvenais mērķis ir apturēt un aizliegt Savienības tiesību aktu pārkāpumus, kas kaitē patērētāju kolektīvajām interesēm. Tomēr minētā direktīva nepietiekami risināja patērētāju tiesību īstenošanas problēmas. Lai nodrošinātu labāku atturēšanu no nelikumīgas prakses un mazinātu kaitējumu patērētājiem, ir nepieciešams stiprināt patērētāju kolektīvo interešu aizsardzības mehānismu. Ņemot vērā daudzās izmaiņas, skaidrības labad ir lietderīgi aizstāt Direktīvu 2009/22/EK.
  Savienībai, pamatojoties uz LESD 114. pantu, noteikti ir jāveic intervences pasākumi, lai nodrošinātu gan tiesu pieejamību, gan pareizu tiesvedību, jo tādējādi tiks samazinātas izmaksas un slodze, ko rada individuālas prasības. [Gr. 2]

| (3) | Pārstāvības prasībai būtu jānodrošina
  visu
  patērētāju
  bez diskriminācijas
  kolektīvo interešu efektīva un lietderīga aizsardzība
  pret iekšzemes un pārrobežu pārkāpumiem
  . Tai būtu jāļauj tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm rīkoties, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, un pārvarēt šķēršļus, ar kuriem saskaras patērētāji, ceļot individuālas prasības, piemēram, neskaidrību par viņu tiesībām un pieejamiem procesuālajiem mehānismiem,
  iepriekšējo pieredzi saistībā ar neapmierinātajām prasībām, pārlieku ilgu tiesvedību,
  psiholoģisko nevēlēšanos celt prasību un to, ka individuālās prasības paredzamās izmaksas pārsniegs ieguvumus no tās
  , un tādējādi, pārvarot minētos šķēršļus, tiks palielināta juridiskā noteiktība prasītājiem un atbildētājiem, kā arī tiesu sistēmai
  . [Gr. 3] |
| --- | --- |

(3)

Pārstāvības prasībai būtu jānodrošina
  visu
  patērētāju
  bez diskriminācijas
  kolektīvo interešu efektīva un lietderīga aizsardzība
  pret iekšzemes un pārrobežu pārkāpumiem
  . Tai būtu jāļauj tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm rīkoties, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, un pārvarēt šķēršļus, ar kuriem saskaras patērētāji, ceļot individuālas prasības, piemēram, neskaidrību par viņu tiesībām un pieejamiem procesuālajiem mehānismiem,
  iepriekšējo pieredzi saistībā ar neapmierinātajām prasībām, pārlieku ilgu tiesvedību,
  psiholoģisko nevēlēšanos celt prasību un to, ka individuālās prasības paredzamās izmaksas pārsniegs ieguvumus no tās
  , un tādējādi, pārvarot minētos šķēršļus, tiks palielināta juridiskā noteiktība prasītājiem un atbildētājiem, kā arī tiesu sistēmai
  . [Gr. 3]

| (4) | Ir svarīgi nodrošināt vajadzīgo līdzsvaru starp tiesu iestāžu pieejamību un procesuālajiem drošības pasākumiem, no vienas puses, un ļaunprātīgu tiesāšanos, kas varētu nepamatoti apgrūtināt uzņēmumu spēju darboties vienotajā tirgū, no otras puses. Lai novērstu pārstāvības prasību ļaunprātīgu izmantošanu, būtu jāizvairās no tādiem elementiem kā zaudējumu atlīdzināšana kā sods un ierobežojumu neesamība attiecībā uz to, kam ir tiesības celt prasību no kaitējuma cietušo patērētāju vārdā, un būtu jāparedz skaidri noteikumi par dažādiem procesuālajiem aspektiem, piemēram, par tiesīgo
  pārstāvības
  iestāžu izraudzīšanos, to līdzekļu izcelsmi un prasības pamatošanai nepieciešamo informāciju. Šai direktīvai nebūtu jāietekmē valsts tiesību akti par procesuālo izmaksu sadali.

  Zaudētāja pusei būtu jāsedz tiesvedības izmaksas. Tomēr tiesai vai tribunālam nevajadzētu piespriest zaudētājai pusei segt izmaksas, kas radušās bez vajadzības vai ir nesamērīgas salīdzinājumā ar prasību
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4)

Ir svarīgi nodrošināt vajadzīgo līdzsvaru starp tiesu iestāžu pieejamību un procesuālajiem drošības pasākumiem, no vienas puses, un ļaunprātīgu tiesāšanos, kas varētu nepamatoti apgrūtināt uzņēmumu spēju darboties vienotajā tirgū, no otras puses. Lai novērstu pārstāvības prasību ļaunprātīgu izmantošanu, būtu jāizvairās no tādiem elementiem kā zaudējumu atlīdzināšana kā sods un ierobežojumu neesamība attiecībā uz to, kam ir tiesības celt prasību no kaitējuma cietušo patērētāju vārdā, un būtu jāparedz skaidri noteikumi par dažādiem procesuālajiem aspektiem, piemēram, par tiesīgo
  pārstāvības
  iestāžu izraudzīšanos, to līdzekļu izcelsmi un prasības pamatošanai nepieciešamo informāciju. Šai direktīvai nebūtu jāietekmē valsts tiesību akti par procesuālo izmaksu sadali.

  Zaudētāja pusei būtu jāsedz tiesvedības izmaksas. Tomēr tiesai vai tribunālam nevajadzētu piespriest zaudētājai pusei segt izmaksas, kas radušās bez vajadzības vai ir nesamērīgas salīdzinājumā ar prasību
  . [Gr. 4]

| (5) | Pārkāpumiem, kas skar patērētāju kolektīvās intereses, bieži ir pārrobežu ietekme. Efektīvākām un iedarbīgākām pārstāvības prasībām, kas pieejamas visā Savienībā, būtu jāvairo patērētāju uzticēšanās iekšējam tirgum un jāpalielina patērētāju iespējas īstenot savas tiesības. |
| --- | --- |

(5)

Pārkāpumiem, kas skar patērētāju kolektīvās intereses, bieži ir pārrobežu ietekme. Efektīvākām un iedarbīgākām pārstāvības prasībām, kas pieejamas visā Savienībā, būtu jāvairo patērētāju uzticēšanās iekšējam tirgum un jāpalielina patērētāju iespējas īstenot savas tiesības.

| (6) | Šai direktīvai būtu jāaptver dažādas jomas, piemēram, datu aizsardzība, finanšu pakalpojumi, ceļošana un tūrisms, enerģētika, telekomunikācijas
  , vide
  un vide.

  veselība
  . Tai būtu jāattiecas uz to Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, kuri aizsargā patērētāju
  kolektīvās
  intereses, neatkarīgi no tā, vai attiecīgajos tiesību aktos tie ir dēvēti par patērētājiem vai ceļotājiem, lietotājiem, klientiem, privātiem ieguldītājiem, privātiem klientiem vai tamlīdzīgi
  , kā arī datu subjektu kolektīvās intereses saskaņā ar VDA regulu
  . Lai nodrošinātu pienācīgu reaģēšanu uz Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, kuru veids un mērogs strauji mainās, ikreiz, kad tiek pieņemts jauns Savienības tiesību akts, kas attiecas uz patērētāju kolektīvo interešu aizsardzību, būtu jāizvērtē, vai grozīt šīs direktīvas pielikumu, lai to iekļautu attiecīgā tiesību akta darbības jomā. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(6)

Šai direktīvai būtu jāaptver dažādas jomas, piemēram, datu aizsardzība, finanšu pakalpojumi, ceļošana un tūrisms, enerģētika, telekomunikācijas
  , vide
  un vide.

  veselība
  . Tai būtu jāattiecas uz to Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, kuri aizsargā patērētāju
  kolektīvās
  intereses, neatkarīgi no tā, vai attiecīgajos tiesību aktos tie ir dēvēti par patērētājiem vai ceļotājiem, lietotājiem, klientiem, privātiem ieguldītājiem, privātiem klientiem vai tamlīdzīgi
  , kā arī datu subjektu kolektīvās intereses saskaņā ar VDA regulu
  . Lai nodrošinātu pienācīgu reaģēšanu uz Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, kuru veids un mērogs strauji mainās, ikreiz, kad tiek pieņemts jauns Savienības tiesību akts, kas attiecas uz patērētāju kolektīvo interešu aizsardzību, būtu jāizvērtē, vai grozīt šīs direktīvas pielikumu, lai to iekļautu attiecīgā tiesību akta darbības jomā. [Gr. 5]

| (6a) | Šī direktīva attiecas uz pārstāvības prasībām, ko ceļ saistībā ar tādiem I pielikumā uzskaitīto Savienības tiesību aktu noteikumu pārkāpumiem, kuriem ir plaša ietekme uz patērētāju. Plaša ietekme ir tāda, kas skar vismaz divus patērētājus. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(6a)

Šī direktīva attiecas uz pārstāvības prasībām, ko ceļ saistībā ar tādiem I pielikumā uzskaitīto Savienības tiesību aktu noteikumu pārkāpumiem, kuriem ir plaša ietekme uz patērētāju. Plaša ietekme ir tāda, kas skar vismaz divus patērētājus. [Gr. 6]

| (7) | Komisija ir pieņēmusi tiesību aktu priekšlikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulai (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka gadu pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija izvērtē, vai šie Savienības noteikumi gaisa un dzelzceļa pasažieru tiesību jomā nodrošina patērētājiem pienācīgu aizsardzības līmeni, kas ir salīdzināms ar šajā direktīvā paredzēto, un izdara vajadzīgos secinājumus attiecībā uz šīs direktīvas darbības jomu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija ir pieņēmusi tiesību aktu priekšlikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulai (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka gadu pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija izvērtē, vai šie Savienības noteikumi gaisa un dzelzceļa pasažieru tiesību jomā nodrošina patērētājiem pienācīgu aizsardzības līmeni, kas ir salīdzināms ar šajā direktīvā paredzēto, un izdara vajadzīgos secinājumus attiecībā uz šīs direktīvas darbības jomu.

| (8) | Pamatojoties uz Direktīvu 2009/22/EK, šai direktīvai būtu jāattiecas gan uz iekšzemes, gan pārrobežu pārkāpumiem, jo īpaši, ja patērētāji, kurus skāris pārkāpums, dzīvo vienā vai vairākās dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts, kurā reģistrēts pārkāpumu izdarījušais tirgotājs. Tai būtu jāattiecas arī uz pārkāpumiem, kas tika izbeigti pirms pārstāvības prasības uzsākšanas vai noslēgšanas, jo joprojām var būt nepieciešams novērst šādas prakses atkārtošanos, noteikt, ka konkrētā prakse ir bijusi pārkāpums, un veicināt patērētāju tiesisko aizsardzību. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz Direktīvu 2009/22/EK, šai direktīvai būtu jāattiecas gan uz iekšzemes, gan pārrobežu pārkāpumiem, jo īpaši, ja patērētāji, kurus skāris pārkāpums, dzīvo vienā vai vairākās dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts, kurā reģistrēts pārkāpumu izdarījušais tirgotājs. Tai būtu jāattiecas arī uz pārkāpumiem, kas tika izbeigti pirms pārstāvības prasības uzsākšanas vai noslēgšanas, jo joprojām var būt nepieciešams novērst šādas prakses atkārtošanos, noteikt, ka konkrētā prakse ir bijusi pārkāpums, un veicināt patērētāju tiesisko aizsardzību.

| (9) | Šai direktīvai nebūtu jāievieš starptautisko privāttiesību normas attiecībā uz jurisdikciju, spriedumu atzīšanu un izpildi vai piemērojamiem tiesību aktiem. Spēkā esošie Savienības tiesību akti attiecas uz šajā direktīvā paredzētajām pārstāvības prasībām
  , nepieļaujot labvēlīgākās tiesas izvēles veicināšanu
  . [Gr. 7] |
| --- | --- |

(9)

Šai direktīvai nebūtu jāievieš starptautisko privāttiesību normas attiecībā uz jurisdikciju, spriedumu atzīšanu un izpildi vai piemērojamiem tiesību aktiem. Spēkā esošie Savienības tiesību akti attiecas uz šajā direktīvā paredzētajām pārstāvības prasībām
  , nepieļaujot labvēlīgākās tiesas izvēles veicināšanu
  . [Gr. 7]

| (9a) | Šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt ES noteikumu piemērošanu attiecībā uz starptautiskajām privāttiesībām pārrobežu lietās. Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regula (ES) Nr. 1215/2012 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (pārstrādātā regula Brisele I), Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Regula (EK) Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 864/2007 par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (Roma II), tiek piemērotas šajā direktīvā noteiktajām pārstāvības prasībām. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(9a)

Šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt ES noteikumu piemērošanu attiecībā uz starptautiskajām privāttiesībām pārrobežu lietās. Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regula (ES) Nr. 1215/2012 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (pārstrādātā regula Brisele I), Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Regula (EK) Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 864/2007 par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (Roma II), tiek piemērotas šajā direktīvā noteiktajām pārstāvības prasībām. [Gr. 8]

| (10) | Tā kā pārstāvības prasības var celt tikai tiesīgās
  pārstāvības
  iestādes, tām būtu jāatbilst šajā direktīvā paredzētajiem kritērijiem, lai nodrošinātu, ka patērētāju kolektīvās intereses ir pienācīgi pārstāvētas. Jo īpaši tām vajadzētu būt pienācīgi izveidotām saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, kas varētu ietvert,

  kuros būtu jāietver
  , piemēram, prasības attiecībā uz locekļu skaitu, nemainīgumu vai pārredzamības prasības attiecīgajiem šo iestāžu struktūras aspektiem, piemēram, to izveides statūti, vadības struktūra, mērķi un darba metodes. Šīm iestādēm arī vajadzētu būt bezpeļņas, un tām vajadzētu būt leģitīmām interesēm nodrošināt atbilstību attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Minētie kritēriji būtu jāpiemēro gan iepriekš izraudzītām tiesīgajām iestādēm, gan

  ad hoc


  Turklāt tiesīgajām pārstāvības iestādēm jābūt neatkarīgām no tirgus dalībniekiem
  ,
  tostarp finansiālā ziņā.
  Tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm
  ir arī jāizveido procedūra konfliktu interešu novēršanai. Dalībvalstis nenosaka tādus kritērijus
  , kas izveidotas konkrētas prasības vajadzībām.

  pārsniedz šajā direktīvā noteiktos kritērijus
  . [Gr. 9] |
| --- | --- |

(10)

Tā kā pārstāvības prasības var celt tikai tiesīgās
  pārstāvības
  iestādes, tām būtu jāatbilst šajā direktīvā paredzētajiem kritērijiem, lai nodrošinātu, ka patērētāju kolektīvās intereses ir pienācīgi pārstāvētas. Jo īpaši tām vajadzētu būt pienācīgi izveidotām saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, kas varētu ietvert,

  kuros būtu jāietver
  , piemēram, prasības attiecībā uz locekļu skaitu, nemainīgumu vai pārredzamības prasības attiecīgajiem šo iestāžu struktūras aspektiem, piemēram, to izveides statūti, vadības struktūra, mērķi un darba metodes. Šīm iestādēm arī vajadzētu būt bezpeļņas, un tām vajadzētu būt leģitīmām interesēm nodrošināt atbilstību attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Minētie kritēriji būtu jāpiemēro gan iepriekš izraudzītām tiesīgajām iestādēm, gan

  ad hoc


  Turklāt tiesīgajām pārstāvības iestādēm jābūt neatkarīgām no tirgus dalībniekiem
  ,
  tostarp finansiālā ziņā.
  Tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm
  ir arī jāizveido procedūra konfliktu interešu novēršanai. Dalībvalstis nenosaka tādus kritērijus
  , kas izveidotas konkrētas prasības vajadzībām.

  pārsniedz šajā direktīvā noteiktos kritērijus
  . [Gr. 9]

| (11) | Neatkarīgām publiskajām struktūrām un jo īpaši patērētāju organizācijām būtu aktīvi jādarbojas, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, un tās visas ir piemērotas, lai darbotos tiesīgo iestāžu statusā. Ņemot vērā, ka šīm iestādēm ir pieejami dažādi informācijas avoti par tirgotāju praksi attiecībā uz patērētājiem un tām ir dažādas darbības prioritātes, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pašām lemt par to pasākumu veidiem, kurus katra no šīm tiesīgajām iestādēm var lūgt pārstāvības prasībās. |
| --- | --- |

(11)

Neatkarīgām publiskajām struktūrām un jo īpaši patērētāju organizācijām būtu aktīvi jādarbojas, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, un tās visas ir piemērotas, lai darbotos tiesīgo iestāžu statusā. Ņemot vērā, ka šīm iestādēm ir pieejami dažādi informācijas avoti par tirgotāju praksi attiecībā uz patērētājiem un tām ir dažādas darbības prioritātes, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pašām lemt par to pasākumu veidiem, kurus katra no šīm tiesīgajām iestādēm var lūgt pārstāvības prasībās.

| (12) | Tā kā gan tiesvedība, gan administratīvie procesi var efektīvi un lietderīgi palīdzēt aizsargāt patērētāju kolektīvās intereses, dalībvalstu ziņā ir noteikt, vai pārstāvības prasības var iesniegt tiesvedībā vai administratīvajā procesā, vai abos veidos, atkarībā no attiecīgās tiesību jomas vai ekonomikas nozares. Tas neskar tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu, atbilstoši kuram dalībvalstis nodrošina, ka patērētājiem un uzņēmumiem ir tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību kādā no tiesām saistībā ar jebkuru administratīvu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šīs valsts noteikumiem, ar kuriem īsteno šo direktīvu. Tas ietver iespēju pusēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem saņemt lēmumu, ar kuru apstrīdētā lēmuma izpilde tiek apturēta. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā gan tiesvedība, gan administratīvie procesi var efektīvi un lietderīgi palīdzēt aizsargāt patērētāju kolektīvās intereses, dalībvalstu ziņā ir noteikt, vai pārstāvības prasības var iesniegt tiesvedībā vai administratīvajā procesā, vai abos veidos, atkarībā no attiecīgās tiesību jomas vai ekonomikas nozares. Tas neskar tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu, atbilstoši kuram dalībvalstis nodrošina, ka patērētājiem un uzņēmumiem ir tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību kādā no tiesām saistībā ar jebkuru administratīvu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šīs valsts noteikumiem, ar kuriem īsteno šo direktīvu. Tas ietver iespēju pusēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem saņemt lēmumu, ar kuru apstrīdētā lēmuma izpilde tiek apturēta.

| (13) | Lai uzlabotu pārstāvības prasību procesuālo efektivitāti, tiesīgajām iestādēm vajadzētu būt iespējai lūgt dažādus pasākumus vienas pārstāvības prasības vai atsevišķu pārstāvības prasību ietvaros. Šiem pasākumiem būtu jāietver pagaidu pasākumi notiekošas prakses pārtraukšanai vai prakses aizliegšanai gadījumā, ja šāda prakse nav īstenota, bet ir risks, ka tā radītu nopietnu vai neatgriezenisku kaitējumu patērētājiem, pasākumi, ar ko nosaka, ka konkrēta prakse ir tiesību aktu pārkāpums, un vajadzības gadījumā aptur praksi vai aizliedz to īstenot nākotnē, kā arī pasākumi, kas novērš pārkāpuma seku turpināšanos, tostarp tiesiskās aizsardzības pasākumi. Ja tas tiek lūgts vienā prasībā, tiesīgajām iestādēm būtu jāspēj lūgt visus attiecīgos pasākumus prasības celšanas brīdī vai vispirms lūgt attiecīgo aizlieguma rīkojumu, bet pēc tam — attiecīgā gadījumā tiesiskās aizsardzības rīkojumu. |
| --- | --- |

(13)

Lai uzlabotu pārstāvības prasību procesuālo efektivitāti, tiesīgajām iestādēm vajadzētu būt iespējai lūgt dažādus pasākumus vienas pārstāvības prasības vai atsevišķu pārstāvības prasību ietvaros. Šiem pasākumiem būtu jāietver pagaidu pasākumi notiekošas prakses pārtraukšanai vai prakses aizliegšanai gadījumā, ja šāda prakse nav īstenota, bet ir risks, ka tā radītu nopietnu vai neatgriezenisku kaitējumu patērētājiem, pasākumi, ar ko nosaka, ka konkrēta prakse ir tiesību aktu pārkāpums, un vajadzības gadījumā aptur praksi vai aizliedz to īstenot nākotnē, kā arī pasākumi, kas novērš pārkāpuma seku turpināšanos, tostarp tiesiskās aizsardzības pasākumi. Ja tas tiek lūgts vienā prasībā, tiesīgajām iestādēm būtu jāspēj lūgt visus attiecīgos pasākumus prasības celšanas brīdī vai vispirms lūgt attiecīgo aizlieguma rīkojumu, bet pēc tam — attiecīgā gadījumā tiesiskās aizsardzības rīkojumu.

| (14) | Aizlieguma rīkojumu mērķis ir aizsargāt patērētāju kolektīvās intereses neatkarīgi no faktiskajiem zaudējumiem vai kaitējuma, kas radies atsevišķiem patērētājiem. Aizlieguma rīkojumos var uzlikt par pienākumu tirgotājiem veikt konkrētus pasākumus, piemēram, sniegt patērētājiem informāciju, kas iepriekš tika noklusēta, pārkāpjot juridiskās saistības. Lēmumiem, ar kuriem konstatē, ka kāda prakse ir pārkāpums, nevajadzētu būt atkarīgiem no tā, vai konkrētā prakse ir īstenota tīši vai nolaidības dēļ. |
| --- | --- |

(14)

Aizlieguma rīkojumu mērķis ir aizsargāt patērētāju kolektīvās intereses neatkarīgi no faktiskajiem zaudējumiem vai kaitējuma, kas radies atsevišķiem patērētājiem. Aizlieguma rīkojumos var uzlikt par pienākumu tirgotājiem veikt konkrētus pasākumus, piemēram, sniegt patērētājiem informāciju, kas iepriekš tika noklusēta, pārkāpjot juridiskās saistības. Lēmumiem, ar kuriem konstatē, ka kāda prakse ir pārkāpums, nevajadzētu būt atkarīgiem no tā, vai konkrētā prakse ir īstenota tīši vai nolaidības dēļ.

| (15) | Tiesīgajai iestādei, kas ceļ pārstāvības prasību saskaņā ar šo direktīvu, vajadzētu būt procesā iesaistītajai pusei. Patērētājiem, kurus skāris pārkāpums, vajadzētu būt atbilstīgām iespējām gūt labumu no attiecīgās

  pieejamai adekvātai informācijai par attiecīgajiem
  pārstāvības prasības rezultātiem
  un to, kādas ir šo rezultātu priekšrocības
  . Saskaņā ar šo direktīvu izdotiem aizlieguma rīkojumiem nebūtu jāskar individuālas prasības, ko ceļ patērētāji, kuriem nodarīts kaitējums, īstenojot praksi, uz kuru attiecas aizlieguma rīkojums. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(15)

Tiesīgajai iestādei, kas ceļ pārstāvības prasību saskaņā ar šo direktīvu, vajadzētu būt procesā iesaistītajai pusei. Patērētājiem, kurus skāris pārkāpums, vajadzētu būt atbilstīgām iespējām gūt labumu no attiecīgās

  pieejamai adekvātai informācijai par attiecīgajiem
  pārstāvības prasības rezultātiem
  un to, kādas ir šo rezultātu priekšrocības
  . Saskaņā ar šo direktīvu izdotiem aizlieguma rīkojumiem nebūtu jāskar individuālas prasības, ko ceļ patērētāji, kuriem nodarīts kaitējums, īstenojot praksi, uz kuru attiecas aizlieguma rīkojums. [Gr. 10]

| (16) | Tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm vajadzētu būt iespējai lūgt pasākumus, kuru mērķis ir novērst pārkāpuma seku turpināšanos. Šie pasākumi būtu jāpieņem tiesiskās aizsardzības rīkojuma veidā, kurā tirgotājam uzliek pienākumu nodrošināt cita starpā kompensāciju, labošanu, aizstāšanu
  , izņemšanu no apgrozības
  , cenas samazināšanu, līguma izbeigšanu vai samaksātās cenas atlīdzināšanu, ja tas ir piemērojams un pieejams saskaņā ar valsts tiesību aktiem. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(16)

Tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm vajadzētu būt iespējai lūgt pasākumus, kuru mērķis ir novērst pārkāpuma seku turpināšanos. Šie pasākumi būtu jāpieņem tiesiskās aizsardzības rīkojuma veidā, kurā tirgotājam uzliek pienākumu nodrošināt cita starpā kompensāciju, labošanu, aizstāšanu
  , izņemšanu no apgrozības
  , cenas samazināšanu, līguma izbeigšanu vai samaksātās cenas atlīdzināšanu, ja tas ir piemērojams un pieejams saskaņā ar valsts tiesību aktiem. [Gr. 11]

| (17) | Kompensācijai, ko izmaksā masveida kaitējuma situācijā cietušiem patērētājiem, nebūtu jāpārsniedz summa, kas saskaņā ar piemērojamiem valsts vai Savienības tiesību aktiem tirgotājam ir jāmaksā, lai segtu patērētājiem nodarīto faktisko kaitējumu. Jo īpaši būtu jāizvairās no zaudējuma atlīdzināšanas kā soda, kā rezultātā prasītājs par ciestajiem zaudējumiem saņem pārmērīgi lielu kompensāciju. |
| --- | --- |

(17)

Kompensācijai, ko izmaksā masveida kaitējuma situācijā cietušiem patērētājiem, nebūtu jāpārsniedz summa, kas saskaņā ar piemērojamiem valsts vai Savienības tiesību aktiem tirgotājam ir jāmaksā, lai segtu patērētājiem nodarīto faktisko kaitējumu. Jo īpaši būtu jāizvairās no zaudējuma atlīdzināšanas kā soda, kā rezultātā prasītājs par ciestajiem zaudējumiem saņem pārmērīgi lielu kompensāciju.

| (18) | Dalībvalstis var pieprasīt

  Dalībvalstīb būtu jāprasa
  tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm sniegt pietiekamu informāciju, lai pamatotu tiesiskās aizsardzības pārstāvības prasību, tostarp tās patērētāju grupas aprakstu, ko skāris pārkāpums, un faktiskos un tiesību jautājumus, kas būtu jāatrisina pārstāvības prasības ietvaros. Lai iesniegtu prasību, tiesīgajai iestādei nevajadzētu būt pienākumam atsevišķi identificēt visus pārkāpuma skartos patērētājus. Tiesiskās aizsardzības pārstāvības prasībās tiesai vai administratīvajai iestādei pēc iespējas agrākā posmā būtu jāpārbauda, vai lieta var tikt izskatīta kā pārstāvības prasība, ņemot vērā pārkāpuma būtību un attiecīgajiem patērētājiem nodarītā kaitējuma raksturu.
  Turklāt prasībām vajadzētu būt pārbaudāmām un vienveidotām un tām vajadzētu būt atbilstošām prasītajiem pasākumiem, un trešo pušu nodrošinātajam tiesīgās iestādes finansējumam vajadzētu būt pārredzamam un neradīt interešu konfliktus. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka tiesai vai administratīvai iestādei ir pilnvaras izbeigt acīmredzami nepamatotas lietas iespējami agrīnākā tiesvedības posmā. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstis var pieprasīt

  Dalībvalstīb būtu jāprasa
  tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm sniegt pietiekamu informāciju, lai pamatotu tiesiskās aizsardzības pārstāvības prasību, tostarp tās patērētāju grupas aprakstu, ko skāris pārkāpums, un faktiskos un tiesību jautājumus, kas būtu jāatrisina pārstāvības prasības ietvaros. Lai iesniegtu prasību, tiesīgajai iestādei nevajadzētu būt pienākumam atsevišķi identificēt visus pārkāpuma skartos patērētājus. Tiesiskās aizsardzības pārstāvības prasībās tiesai vai administratīvajai iestādei pēc iespējas agrākā posmā būtu jāpārbauda, vai lieta var tikt izskatīta kā pārstāvības prasība, ņemot vērā pārkāpuma būtību un attiecīgajiem patērētājiem nodarītā kaitējuma raksturu.
  Turklāt prasībām vajadzētu būt pārbaudāmām un vienveidotām un tām vajadzētu būt atbilstošām prasītajiem pasākumiem, un trešo pušu nodrošinātajam tiesīgās iestādes finansējumam vajadzētu būt pārredzamam un neradīt interešu konfliktus. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka tiesai vai administratīvai iestādei ir pilnvaras izbeigt acīmredzami nepamatotas lietas iespējami agrīnākā tiesvedības posmā. [Gr. 12]

| (19) | Dalībvalstīm būtu jāļauj lemt par to, vai tiesa vai valsts iestāde, kurā celta tiesiskās aizsardzības pārstāvības prasība, izņēmuma kārtā tiesiskās aizsardzības rīkojuma vietā var izdot deklaratīvu lēmumu par tirgotāja atbildību pret patērētājiem, kam pārkāpuma rezultātā ir nodarīts kaitējums, uz kuru varētu tieši atsaukties turpmākās tiesiskās aizsardzības prasībās, ko ceļ individuāli patērētāji. Šī iespēja būtu jāparedz tikai pienācīgi pamatotos gadījumos, kad ir sarežģīti noteikt individuālu tiesiskās aizsardzības apmēru katram patērētājam, uz kuru attiecas pārstāvības prasība, un nebūtu efektīvi to noteikt pārstāvības prasības ietvaros. Deklaratīvi lēmumi nebūtu jāizdod gadījumos, kas nav sarežģīti, un jo īpaši tad, ja attiecīgie patērētāji ir identificējami un tiem ir nodarīts līdzīgs kaitējums attiecībā uz laika posmu vai pirkumu. Tāpat deklaratīvi lēmumi nebūtu jāizdod, ja katram atsevišķam patērētājam radušies zaudējumi ir tik mazi, ka ir maz ticams, ka individuāli patērētāji varētu lūgt individuālu tiesisko aizsardzību. Tiesai vai valsts iestādei būtu pienācīgi jāpamato, kādēļ tā konkrētajā gadījumā tiesiskās aizsardzības rīkojuma vietā ir izdevusi deklaratīvu lēmumu.
  [Gr. 13] |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstīm būtu jāļauj lemt par to, vai tiesa vai valsts iestāde, kurā celta tiesiskās aizsardzības pārstāvības prasība, izņēmuma kārtā tiesiskās aizsardzības rīkojuma vietā var izdot deklaratīvu lēmumu par tirgotāja atbildību pret patērētājiem, kam pārkāpuma rezultātā ir nodarīts kaitējums, uz kuru varētu tieši atsaukties turpmākās tiesiskās aizsardzības prasībās, ko ceļ individuāli patērētāji. Šī iespēja būtu jāparedz tikai pienācīgi pamatotos gadījumos, kad ir sarežģīti noteikt individuālu tiesiskās aizsardzības apmēru katram patērētājam, uz kuru attiecas pārstāvības prasība, un nebūtu efektīvi to noteikt pārstāvības prasības ietvaros. Deklaratīvi lēmumi nebūtu jāizdod gadījumos, kas nav sarežģīti, un jo īpaši tad, ja attiecīgie patērētāji ir identificējami un tiem ir nodarīts līdzīgs kaitējums attiecībā uz laika posmu vai pirkumu. Tāpat deklaratīvi lēmumi nebūtu jāizdod, ja katram atsevišķam patērētājam radušies zaudējumi ir tik mazi, ka ir maz ticams, ka individuāli patērētāji varētu lūgt individuālu tiesisko aizsardzību. Tiesai vai valsts iestādei būtu pienācīgi jāpamato, kādēļ tā konkrētajā gadījumā tiesiskās aizsardzības rīkojuma vietā ir izdevusi deklaratīvu lēmumu.
  [Gr. 13]

| (20) | Ja patērētāji, kurus skārusi tā pati prakse, ir identificējami un tiem ir nodarīts līdzīgs kaitējums attiecībā uz laika posmu vai pirkumu, piemēram, ilgtermiņa patērētāju līgumu gadījumā, tiesa vai administratīvā iestāde pārstāvības prasībā var skaidri definēt patērētāju grupu, kurus skāris pārkāpums. Tiesa vai administratīvā iestāde jo īpaši var lūgt pārkāpumu izdarījušo tirgotāju sniegt attiecīgu informāciju, piemēram, pārkāpuma skarto patērētāju identitāti un prakses ilgumu. Lietderības un efektivitātes labad šādos gadījumos dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem varētu izvērtēt, vai dot patērētājiem iespēju gūt tiešu labumu no tiesiskās aizsardzības rīkojuma pēc tam, kad tas ir izdots, nenosakot pienākumu šiem patērētājiem dot savu individuālo pilnvarojumu pirms tiesiskās aizsardzības rīkojuma izdošanas.
  [Gr. 14] |
| --- | --- |

(20)

Ja patērētāji, kurus skārusi tā pati prakse, ir identificējami un tiem ir nodarīts līdzīgs kaitējums attiecībā uz laika posmu vai pirkumu, piemēram, ilgtermiņa patērētāju līgumu gadījumā, tiesa vai administratīvā iestāde pārstāvības prasībā var skaidri definēt patērētāju grupu, kurus skāris pārkāpums. Tiesa vai administratīvā iestāde jo īpaši var lūgt pārkāpumu izdarījušo tirgotāju sniegt attiecīgu informāciju, piemēram, pārkāpuma skarto patērētāju identitāti un prakses ilgumu. Lietderības un efektivitātes labad šādos gadījumos dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem varētu izvērtēt, vai dot patērētājiem iespēju gūt tiešu labumu no tiesiskās aizsardzības rīkojuma pēc tam, kad tas ir izdots, nenosakot pienākumu šiem patērētājiem dot savu individuālo pilnvarojumu pirms tiesiskās aizsardzības rīkojuma izdošanas.
  [Gr. 14]

| (21) | Mazas vērtības gadījumos vairākums patērētāju, visticamāk, nerīkosies, lai īstenotu savas tiesības, jo šie centieni būtu lielāki par individuālajiem ieguvumiem. Tomēr, ja tā pati prakse skar daudzus patērētājus, kopējie zaudējumi var būt ievērojami. Tādos gadījumos tiesa vai iestāde var uzskatīt, ka ir nesamērīgi sadalīt līdzekļus skartajiem patērētājiem, piemēram, tāpēc, ka tas ir pārāk apgrūtinoši vai neiespējami. Tāpēc līdzekļi, kas pārstāvības prasībās saņemti kā tiesiskajai aizsardzībai paredzēti līdzekļi, labāk būtu izmantojami patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un būtu jānovirza svarīgam sabiedriskam mērķim, piemēram, patērētāju juridiskās palīdzības fondam, izpratnes veidošanas kampaņām vai patērētāju iniciatīvām.
  [Gr. 15] |
| --- | --- |

(21)

Mazas vērtības gadījumos vairākums patērētāju, visticamāk, nerīkosies, lai īstenotu savas tiesības, jo šie centieni būtu lielāki par individuālajiem ieguvumiem. Tomēr, ja tā pati prakse skar daudzus patērētājus, kopējie zaudējumi var būt ievērojami. Tādos gadījumos tiesa vai iestāde var uzskatīt, ka ir nesamērīgi sadalīt līdzekļus skartajiem patērētājiem, piemēram, tāpēc, ka tas ir pārāk apgrūtinoši vai neiespējami. Tāpēc līdzekļi, kas pārstāvības prasībās saņemti kā tiesiskajai aizsardzībai paredzēti līdzekļi, labāk būtu izmantojami patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un būtu jānovirza svarīgam sabiedriskam mērķim, piemēram, patērētāju juridiskās palīdzības fondam, izpratnes veidošanas kampaņām vai patērētāju iniciatīvām.
  [Gr. 15]

| (22) | Pasākumus, kuru mērķis ir novērst pārkāpuma seku turpināšanos, var lūgt, tikai pamatojoties uz galīgo lēmumu, ar kuru konstatē šīs direktīvas darbības jomā ietverto Savienības tiesību aktu pārkāpumu, kas kaitē patērētāju kolektīvām interesēm, tostarp pamatojoties uz galīgo aizlieguma rīkojumu, kas izdots pārstāvības prasības ietvaros. Jo īpaši pasākumus, ar ko novērš pārkāpuma seku turpināšanos, var lūgt, pamatojoties uz tiesas vai administratīvas iestādes galīgajiem lēmumiem saistībā ar izpildes darbībām, kuras reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2394 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (5). |
| --- | --- |

(22)

Pasākumus, kuru mērķis ir novērst pārkāpuma seku turpināšanos, var lūgt, tikai pamatojoties uz galīgo lēmumu, ar kuru konstatē šīs direktīvas darbības jomā ietverto Savienības tiesību aktu pārkāpumu, kas kaitē patērētāju kolektīvām interesēm, tostarp pamatojoties uz galīgo aizlieguma rīkojumu, kas izdots pārstāvības prasības ietvaros. Jo īpaši pasākumus, ar ko novērš pārkāpuma seku turpināšanos, var lūgt, pamatojoties uz tiesas vai administratīvas iestādes galīgajiem lēmumiem saistībā ar izpildes darbībām, kuras reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2394 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (5).

| (23) | Šajā direktīvā ir paredzēts procesuālais mehānisms, kas neietekmē noteikumus, ar kuriem paredz patērētāju materiālās tiesības uz līgumiskiem un ārpuslīgumiskiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ja pārkāpuma rezultātā viņu interesēm ir nodarīts kaitējums, piemēram, tiesībām uz kompensāciju par zaudējumiem, līguma izbeigšanu, atlīdzināšanu, aizstāšanu,
  izņemšanu no apgrozības,
  labošanu vai cenas samazināšanu. Pārstāvības prasību tiesiskās aizsardzības saņemšanai saskaņā ar šo direktīvu var celt tikai tad, ja Savienības vai valsts tiesību akti paredz šādas materiālās tiesības. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(23)

Šajā direktīvā ir paredzēts procesuālais mehānisms, kas neietekmē noteikumus, ar kuriem paredz patērētāju materiālās tiesības uz līgumiskiem un ārpuslīgumiskiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ja pārkāpuma rezultātā viņu interesēm ir nodarīts kaitējums, piemēram, tiesībām uz kompensāciju par zaudējumiem, līguma izbeigšanu, atlīdzināšanu, aizstāšanu,
  izņemšanu no apgrozības,
  labošanu vai cenas samazināšanu. Pārstāvības prasību tiesiskās aizsardzības saņemšanai saskaņā ar šo direktīvu var celt tikai tad, ja Savienības vai valsts tiesību akti paredz šādas materiālās tiesības. [Gr. 16]

| (24) | Šī direktīva

  Šīs direktīvas mērķis ir veikt minimuma saskaņošanu, un tā
  neaizstāj esošos valstu kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus. Direktīvā ir ņemtas vērā valstu tiesiskās tradīcijas, tādēļ dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem noteikt, vai šajā direktīvā paredzēto pārstāvības prasību iestrādāt esoša vai nākotnē paredzēta kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismā vai noteikt kā alternatīvu minētajiem mehānismiem, ciktāl valsts mehānisms atbilst šajā direktīvā noteiktajai kārtībai.
  Tā neliedz dalībvalstīm saglabāt savu pašreizējo sistēmu, un tā neparedz dalībvalstīm izdarīt izmaiņas šajā sistēmā. Dalībvalstīm joprojām būs iespēja ieviest savās kolektīvajās tiesiskās aizsardzības sistēmās šajā direktīvā paredzētos noteikumus vai tos īstenot, izmantojot citu procedūru. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(24)

Šī direktīva

  Šīs direktīvas mērķis ir veikt minimuma saskaņošanu, un tā
  neaizstāj esošos valstu kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus. Direktīvā ir ņemtas vērā valstu tiesiskās tradīcijas, tādēļ dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem noteikt, vai šajā direktīvā paredzēto pārstāvības prasību iestrādāt esoša vai nākotnē paredzēta kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismā vai noteikt kā alternatīvu minētajiem mehānismiem, ciktāl valsts mehānisms atbilst šajā direktīvā noteiktajai kārtībai.
  Tā neliedz dalībvalstīm saglabāt savu pašreizējo sistēmu, un tā neparedz dalībvalstīm izdarīt izmaiņas šajā sistēmā. Dalībvalstīm joprojām būs iespēja ieviest savās kolektīvajās tiesiskās aizsardzības sistēmās šajā direktīvā paredzētos noteikumus vai tos īstenot, izmantojot citu procedūru. [Gr. 17]

| (25) | Tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm vajadzētu būt pilnībā pārredzamām attiecībā uz viņu darbības finansējuma avotu kopumā un arī attiecībā uz līdzekļiem, ar kuriem finansē konkrētu tiesiskās aizsardzības pārstāvības prasību, lai dotu iespēju tiesām vai administratīvajām iestādēm izvērtēt, vai varētu būt interešu konflikts starp trešās personas finansētāju un tiesīgo iestādi, lai izvairītos no ļaunprātīgas tiesāšanās riska un arī lai novērtētu, vai trešai personai

  tiesīgajai pārstāvības iestādei
  ir pietiekami līdzekļi, lai pildītu savas finanšu saistības pret tiesīgo iestādi.

  pārstāvētu attiecīgo patērētāju intereses un segtu visus nepieciešamos tiesas izdevumus, ja prasības celšana būtu bez panākumiem
  . Informācijai, ko tiesīgā iestāde
  iespējami agrīnākā tiesvedības posmā
  sniedz tiesai vai administratīvajai iestādei, kura pārrauga pārstāvības prasību, būtu jāļauj tai izvērtēt, vai trešā persona var ietekmēt tiesīgās iestādes procesuālos lēmumus
  kopumā un
  saistībā ar pārstāvības prasību, tostarp lēmumus par izlīgumiem, un vai tā nodrošina finansējumu tiesiskās aizsardzības pārstāvības prasībām pret atbildētāju, kas ir finansējuma sniedzēja konkurents, vai pret atbildētāju, no kura finansējuma sniedzējs ir atkarīgs. Ja kāds no šiem apstākļiem ir apstiprināts, tiesai vai administratīvajai iestādei vajadzētu būt

  jābūt
  pilnvarotai pieprasīt, lai tiesīgā iestāde atteiktos no attiecīgā finansējuma, un vajadzības gadījumā noraidīt tiesīgās iestādes pārstāvību konkrētajā gadījumā.
  Dalībvalstīm nevajadzētu ļaut juridiskajiem birojiem veidot tiesīgās pārstāvības iestādēm. Netiešs prasības finansējums ziedojumu veidā, tostarp tirgotāju ziedojumu veidā, pamatojoties uz korporatīvās sociālās atbildības iniciatīvām, ir uzskatāms par trešās puses nodrošinātu finansējumu, ja tas atbilst 4. un 7. pantā uzskaitītajām pārredzamības, neatkarības un interešu konflikta neesamības prasībām. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(25)

Tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm vajadzētu būt pilnībā pārredzamām attiecībā uz viņu darbības finansējuma avotu kopumā un arī attiecībā uz līdzekļiem, ar kuriem finansē konkrētu tiesiskās aizsardzības pārstāvības prasību, lai dotu iespēju tiesām vai administratīvajām iestādēm izvērtēt, vai varētu būt interešu konflikts starp trešās personas finansētāju un tiesīgo iestādi, lai izvairītos no ļaunprātīgas tiesāšanās riska un arī lai novērtētu, vai trešai personai

  tiesīgajai pārstāvības iestādei
  ir pietiekami līdzekļi, lai pildītu savas finanšu saistības pret tiesīgo iestādi.

  pārstāvētu attiecīgo patērētāju intereses un segtu visus nepieciešamos tiesas izdevumus, ja prasības celšana būtu bez panākumiem
  . Informācijai, ko tiesīgā iestāde
  iespējami agrīnākā tiesvedības posmā
  sniedz tiesai vai administratīvajai iestādei, kura pārrauga pārstāvības prasību, būtu jāļauj tai izvērtēt, vai trešā persona var ietekmēt tiesīgās iestādes procesuālos lēmumus
  kopumā un
  saistībā ar pārstāvības prasību, tostarp lēmumus par izlīgumiem, un vai tā nodrošina finansējumu tiesiskās aizsardzības pārstāvības prasībām pret atbildētāju, kas ir finansējuma sniedzēja konkurents, vai pret atbildētāju, no kura finansējuma sniedzējs ir atkarīgs. Ja kāds no šiem apstākļiem ir apstiprināts, tiesai vai administratīvajai iestādei vajadzētu būt

  jābūt
  pilnvarotai pieprasīt, lai tiesīgā iestāde atteiktos no attiecīgā finansējuma, un vajadzības gadījumā noraidīt tiesīgās iestādes pārstāvību konkrētajā gadījumā.
  Dalībvalstīm nevajadzētu ļaut juridiskajiem birojiem veidot tiesīgās pārstāvības iestādēm. Netiešs prasības finansējums ziedojumu veidā, tostarp tirgotāju ziedojumu veidā, pamatojoties uz korporatīvās sociālās atbildības iniciatīvām, ir uzskatāms par trešās puses nodrošinātu finansējumu, ja tas atbilst 4. un 7. pantā uzskaitītajām pārredzamības, neatkarības un interešu konflikta neesamības prasībām. [Gr. 18]

| (26) | Gan pirms pārstāvības prasības celšanas, gan jebkurā tās posmā būtu jāveicina
  tādi
  kolektīvi ārpustiesas izlīgumi
  , piemēram, mediācija
  , kuru mērķis ir nodrošināt tiesisko aizsardzību patērētājiem, kuriem nodarīts kaitējums. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(26)

Gan pirms pārstāvības prasības celšanas, gan jebkurā tās posmā būtu jāveicina
  tādi
  kolektīvi ārpustiesas izlīgumi
  , piemēram, mediācija
  , kuru mērķis ir nodrošināt tiesisko aizsardzību patērētājiem, kuriem nodarīts kaitējums. [Gr. 19]

| (27) | Dalībvalstis var paredzēt, ka tiesīgā iestāde un tirgotājs, kas ir panākuši izlīgumu attiecībā uz tiesisko aizsardzību patērētājiem, kurus skārusi konkrētā tirgotāja iespējamā nelikumīgā prakse, var kopīgi pieprasīt tiesai vai administratīvajai iestādei to apstiprināt. Tiesai vai administratīvajai iestādei šāds pieprasījums būtu jāpieņem tikai tad, ja attiecībā uz to pašu praksi netiek izskatīta cita pārstāvības prasība. Kompetentajai tiesai vai administratīvajai iestādei, kas apstiprina šādu kolektīvu izlīgumu, ir jāņem vērā visu attiecīgo pušu, tostarp individuālo patērētāju, intereses un tiesības. Attiecīgajiem individuālajiem patērētājiem ir jābūt iespējai pieņemt šādu izlīgumu vai atteikties no tā.

  Izlīgumiem vajadzētu būt galīgiem un visām pusēm saistošiem
  . [Gr. 20] |
| --- | --- |

(27)

Dalībvalstis var paredzēt, ka tiesīgā iestāde un tirgotājs, kas ir panākuši izlīgumu attiecībā uz tiesisko aizsardzību patērētājiem, kurus skārusi konkrētā tirgotāja iespējamā nelikumīgā prakse, var kopīgi pieprasīt tiesai vai administratīvajai iestādei to apstiprināt. Tiesai vai administratīvajai iestādei šāds pieprasījums būtu jāpieņem tikai tad, ja attiecībā uz to pašu praksi netiek izskatīta cita pārstāvības prasība. Kompetentajai tiesai vai administratīvajai iestādei, kas apstiprina šādu kolektīvu izlīgumu, ir jāņem vērā visu attiecīgo pušu, tostarp individuālo patērētāju, intereses un tiesības. Attiecīgajiem individuālajiem patērētājiem ir jābūt iespējai pieņemt šādu izlīgumu vai atteikties no tā.

  Izlīgumiem vajadzētu būt galīgiem un visām pusēm saistošiem
  . [Gr. 20]

| (28) | Tiesai un administratīvajai iestādei vajadzētu būt pilnvarotām uzaicināt pārkāpumu izdarījušo tirgotāju un tiesīgo iestādi, kas ir cēlusi pārstāvības prasību, sākt sarunas ar mērķi panākt izlīgumu par tiesisko aizsardzību, kurš vēlāk iesniedzams attiecīgajiem patērētājiem. Lēmumā par to, vai aicināt puses panākt ārpustiesas izlīgumu, būtu jāņem vērā pārkāpuma veids, uz kuru attiecas prasība, kā arī attiecīgo patērētāju raksturojums, iespējamais tiesiskās aizsardzības veids, pušu gatavība panākt izlīgumu un procedūras lietderība. |
| --- | --- |

(28)

Tiesai un administratīvajai iestādei vajadzētu būt pilnvarotām uzaicināt pārkāpumu izdarījušo tirgotāju un tiesīgo iestādi, kas ir cēlusi pārstāvības prasību, sākt sarunas ar mērķi panākt izlīgumu par tiesisko aizsardzību, kurš vēlāk iesniedzams attiecīgajiem patērētājiem. Lēmumā par to, vai aicināt puses panākt ārpustiesas izlīgumu, būtu jāņem vērā pārkāpuma veids, uz kuru attiecas prasība, kā arī attiecīgo patērētāju raksturojums, iespējamais tiesiskās aizsardzības veids, pušu gatavība panākt izlīgumu un procedūras lietderība.

| (29) | Lai veicinātu individuālo patērētāju tiesisko aizsardzību, ko lūdz, pamatojoties uz pārstāvības prasību ietvaros izdotiem galīgajiem deklaratīvajiem lēmumiem par tirgotāja atbildību pret patērētājiem, kuriem pārkāpuma rezultātā nodarīts kaitējums, tiesai vai administratīvajai iestādei, kas izdevusi lēmumu, vajadzētu būt pilnvarotai pieprasīt, lai tiesīgā iestāde un tirgotājs vienotos par kolektīvo izlīgumu.
  [Gr. 21] |
| --- | --- |

(29)

Lai veicinātu individuālo patērētāju tiesisko aizsardzību, ko lūdz, pamatojoties uz pārstāvības prasību ietvaros izdotiem galīgajiem deklaratīvajiem lēmumiem par tirgotāja atbildību pret patērētājiem, kuriem pārkāpuma rezultātā nodarīts kaitējums, tiesai vai administratīvajai iestādei, kas izdevusi lēmumu, vajadzētu būt pilnvarotai pieprasīt, lai tiesīgā iestāde un tirgotājs vienotos par kolektīvo izlīgumu.
  [Gr. 21]

| (30) | Attiecīgajai tiesai vai administratīvajai iestādei būtu jāapstiprina jebkurš ārpustiesas izlīgums, kas panākts pārstāvības prasības ietvaros vai balstās uz galīgu deklaratīvu lēmumu,

  panākts ārpustiesas izlīgums
  , lai nodrošinātu tā likumību un taisnīgumu, ņemot vērā visu iesaistīto pušu intereses un tiesības.
  Izlīgums ir saistošs visām pusēm, neskarot nekādas papildu tiesības uz tiesisko aizsardzību, kas
  attiecīgajiem individuālajiem patērētājiem ir jābūt iespējai pieņemt šādu izlīgumu vai atteikties no tā.

  varētu būt saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem
  . [Gr. 22] |
| --- | --- |

(30)

Attiecīgajai tiesai vai administratīvajai iestādei būtu jāapstiprina jebkurš ārpustiesas izlīgums, kas panākts pārstāvības prasības ietvaros vai balstās uz galīgu deklaratīvu lēmumu,

  panākts ārpustiesas izlīgums
  , lai nodrošinātu tā likumību un taisnīgumu, ņemot vērā visu iesaistīto pušu intereses un tiesības.
  Izlīgums ir saistošs visām pusēm, neskarot nekādas papildu tiesības uz tiesisko aizsardzību, kas
  attiecīgajiem individuālajiem patērētājiem ir jābūt iespējai pieņemt šādu izlīgumu vai atteikties no tā.

  varētu būt saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem
  . [Gr. 22]

| (31) | Lai pārstāvības prasība būtu sekmīga, ir ļoti būtiski, lai patērētāji būtu par to informēti. Patērētājiem vajadzētu būt informētiem par izskatāmo pārstāvības prasību, par faktu, ka tirgotāja prakse tiek uzskatīta par tiesību aktu pārkāpumu, par savām tiesībām pēc pārkāpuma konstatēšanas un par jebkādiem turpmākajiem pasākumiem, kas attiecīgajiem patērētājiem ir jāveic, jo īpaši, lai saņemtu tiesisko aizsardzību. Reputācijai radītie riski, kas saistīti ar informācijas izplatīšanu par pārkāpumu, arī ir svarīgi, lai atturētu tirgotājus no patērētāju tiesību pārkāpšanas. |
| --- | --- |

(31)

Lai pārstāvības prasība būtu sekmīga, ir ļoti būtiski, lai patērētāji būtu par to informēti. Patērētājiem vajadzētu būt informētiem par izskatāmo pārstāvības prasību, par faktu, ka tirgotāja prakse tiek uzskatīta par tiesību aktu pārkāpumu, par savām tiesībām pēc pārkāpuma konstatēšanas un par jebkādiem turpmākajiem pasākumiem, kas attiecīgajiem patērētājiem ir jāveic, jo īpaši, lai saņemtu tiesisko aizsardzību. Reputācijai radītie riski, kas saistīti ar informācijas izplatīšanu par pārkāpumu, arī ir svarīgi, lai atturētu tirgotājus no patērētāju tiesību pārkāpšanas.

| (32) | Lai informācija būtu efektīva, tai vajadzētu būt atbilstošai un samērīgai ar lietas apstākļiem. Pārkāpumu izdarījušajam tirgotājam būtu pienācīgi jāinformē visi attiecīgie patērētāji par galīgajiem

  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiesa vai administratīva iestāde var prasīt zaudētājai pusei adekvāti informēt visus attiecīgos patērētājus
  par
  galīgo lēmumu saistībā ar
  aizlieguma un tiesiskās aizsardzības rīkojumiem, kas izdoti pārstāvības prasības ietvaros, kā arī

  un informēt abas lietās iesaistītās puses
  par tiesas vai administratīvās iestādes apstiprinātu izlīgumu. Šādu informāciju var sniegt, piemēram, tirgotāja tīmekļa vietnē, sociālajos plašsaziņas līdzekļos, tiešsaistes tirdzniecības vietās vai populāros laikrakstos, tostarp tādos, ko izplata, izmantojot tikai elektroniskus saziņas līdzekļus. Ja iespējams, patērētāji būtu jāinformē individuāli, izmantojot elektroniskas vēstules vai vēstules uz papīra. Šī informācija pēc pieprasījuma būtu jāsniedz personām ar invaliditāti pieejamā formātā.
  Zaudētāja puse sedz patērētāju informēšanas izmaksas. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(32)

Lai informācija būtu efektīva, tai vajadzētu būt atbilstošai un samērīgai ar lietas apstākļiem. Pārkāpumu izdarījušajam tirgotājam būtu pienācīgi jāinformē visi attiecīgie patērētāji par galīgajiem

  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiesa vai administratīva iestāde var prasīt zaudētājai pusei adekvāti informēt visus attiecīgos patērētājus
  par
  galīgo lēmumu saistībā ar
  aizlieguma un tiesiskās aizsardzības rīkojumiem, kas izdoti pārstāvības prasības ietvaros, kā arī

  un informēt abas lietās iesaistītās puses
  par tiesas vai administratīvās iestādes apstiprinātu izlīgumu. Šādu informāciju var sniegt, piemēram, tirgotāja tīmekļa vietnē, sociālajos plašsaziņas līdzekļos, tiešsaistes tirdzniecības vietās vai populāros laikrakstos, tostarp tādos, ko izplata, izmantojot tikai elektroniskus saziņas līdzekļus. Ja iespējams, patērētāji būtu jāinformē individuāli, izmantojot elektroniskas vēstules vai vēstules uz papīra. Šī informācija pēc pieprasījuma būtu jāsniedz personām ar invaliditāti pieejamā formātā.
  Zaudētāja puse sedz patērētāju informēšanas izmaksas. [Gr. 23]

| (32a) | Dalībvalstis būtu jāaicina izveidot pārstāvības prasību bezmaksas valsts reģistru, un tas varētu vēl vairāk uzlabot pārredzamības saistību izpildi. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(32a)

Dalībvalstis būtu jāaicina izveidot pārstāvības prasību bezmaksas valsts reģistru, un tas varētu vēl vairāk uzlabot pārredzamības saistību izpildi. [Gr. 24]

| (33) | Lai uzlabotu juridisko noteiktību, novērstu nekonsekvenci Savienības tiesību aktu piemērošanā un palielinātu pārstāvības prasību un iespējamu turpmāku tiesiskās aizsardzības prasību lietderību un procesuālo efektivitāti, pārkāpums, kas konstatēts

  tādam
  administratīvās iestādes vai tiesas izdotajā galīgajā lēmumā,

  izdotam galīgajam lēmumam
  , tostarp galīgajā

  galīgajam
  aizlieguma rīkojumā

  rīkojumam
  saskaņā ar šo direktīvu, turpmākajās tiesvedībās saistībā ar tā paša tirgotāja izdarīto to pašu pārkāpumu nebūtu atkārtoti jāizskata attiecībā uz pārkāpuma raksturu un tā materiālo, personas, laika un teritoriālo darbības jomu, kā tā noteikta minētajā galīgajā lēmumā.

  kurā konstatēts, ka pārkāpums ir noticis vai nav noticis, vajadzētu būt saistošam visām pusēm, kas piedalījušās pārstāvības prasībā. Galīgajam lēmumam nebūtu jāskar nekādas papildu tiesības uz tiesisko aizsardzību, kas attiecīgajiem patērētājiem varētu būt saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem. Tiesiskajai aizsardzībai, kas paredzēta izlīgumā
  ,
  arī vajadzētu būt saistošai gadījumos
  ,
  kas attiecas uz vienu
  un
  to pašu praksi
  ,
  vienu un to pašu tirgotāju un vienu un to pašu patērētāju
  . Ja prasību, kurā lūdz pasākumus pārkāpuma seku turpināšanās novēršanai, tostarp tiesiskās aizsardzības prasību, ceļ dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā izdots galīgais lēmums, kurā konstatē minēto pārkāpumu
  vai pārkāpuma neesamību
  , šis lēmums būtu jāuzskata par atspēkojamu prezumpciju,

  pierādījumu tam
  , ka pārkāpums
  attiecīgajos gadījumos
  ir noticis
  vai nav noticis. Dalībvalstis nodrošina, ka vienas dalībvalsts tiesas galīgo lēmumi, kurā konstatēta pārkāpuma esamība vai neesamība, uzskata par atspēkojamu, ja kādas citas dalībvalsts tiesās pret vienu un to pašu tirgotāju saistībā ar tādu pašu pārkāpumu ir celtas citas prasības par tiesisko aizsardzību. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(33)

Lai uzlabotu juridisko noteiktību, novērstu nekonsekvenci Savienības tiesību aktu piemērošanā un palielinātu pārstāvības prasību un iespējamu turpmāku tiesiskās aizsardzības prasību lietderību un procesuālo efektivitāti, pārkāpums, kas konstatēts

  tādam
  administratīvās iestādes vai tiesas izdotajā galīgajā lēmumā,

  izdotam galīgajam lēmumam
  , tostarp galīgajā

  galīgajam
  aizlieguma rīkojumā

  rīkojumam
  saskaņā ar šo direktīvu, turpmākajās tiesvedībās saistībā ar tā paša tirgotāja izdarīto to pašu pārkāpumu nebūtu atkārtoti jāizskata attiecībā uz pārkāpuma raksturu un tā materiālo, personas, laika un teritoriālo darbības jomu, kā tā noteikta minētajā galīgajā lēmumā.

  kurā konstatēts, ka pārkāpums ir noticis vai nav noticis, vajadzētu būt saistošam visām pusēm, kas piedalījušās pārstāvības prasībā. Galīgajam lēmumam nebūtu jāskar nekādas papildu tiesības uz tiesisko aizsardzību, kas attiecīgajiem patērētājiem varētu būt saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem. Tiesiskajai aizsardzībai, kas paredzēta izlīgumā
  ,
  arī vajadzētu būt saistošai gadījumos
  ,
  kas attiecas uz vienu
  un
  to pašu praksi
  ,
  vienu un to pašu tirgotāju un vienu un to pašu patērētāju
  . Ja prasību, kurā lūdz pasākumus pārkāpuma seku turpināšanās novēršanai, tostarp tiesiskās aizsardzības prasību, ceļ dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā izdots galīgais lēmums, kurā konstatē minēto pārkāpumu
  vai pārkāpuma neesamību
  , šis lēmums būtu jāuzskata par atspēkojamu prezumpciju,

  pierādījumu tam
  , ka pārkāpums
  attiecīgajos gadījumos
  ir noticis
  vai nav noticis. Dalībvalstis nodrošina, ka vienas dalībvalsts tiesas galīgo lēmumi, kurā konstatēta pārkāpuma esamība vai neesamība, uzskata par atspēkojamu, ja kādas citas dalībvalsts tiesās pret vienu un to pašu tirgotāju saistībā ar tādu pašu pārkāpumu ir celtas citas prasības par tiesisko aizsardzību. [Gr. 25]

| (34) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka individuālas tiesiskās aizsardzības prasības var būt balstītas uz galīgu deklaratīvu lēmumu, kas izdots pārstāvības prasībā. Šādām prasībām vajadzētu būt pieejamām, izmantojot lietderīgas un vienkāršotas procedūras. |
| --- | --- |

(34)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka individuālas tiesiskās aizsardzības prasības var būt balstītas uz galīgu deklaratīvu lēmumu, kas izdots pārstāvības prasībā. Šādām prasībām vajadzētu būt pieejamām, izmantojot lietderīgas un vienkāršotas procedūras.

| (35) | Valsts noteikumiem par noilguma termiņiem nebūtu jākavē tādu tiesiskās aizsardzības prasību celšana, kas balstās uz galīgu aizlieguma rīkojumu, kurā konstatē pārkāpumu, vai galīgu deklaratīvu lēmumu par

  attiecībā uz
  tirgotāja atbildību pret patērētājiem, kuriem nodarīts kaitējums, saskaņā ar šo direktīvu. Līdz ar pārstāvības prasības iesniegšanu tiek apturēti vai pārtraukti noilguma termiņi visām tiesiskās aizsardzības prasībām no to patērētāju puses, uz kuriem attiecas minētā pārstāvības prasība. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(35)

Valsts noteikumiem par noilguma termiņiem nebūtu jākavē tādu tiesiskās aizsardzības prasību celšana, kas balstās uz galīgu aizlieguma rīkojumu, kurā konstatē pārkāpumu, vai galīgu deklaratīvu lēmumu par

  attiecībā uz
  tirgotāja atbildību pret patērētājiem, kuriem nodarīts kaitējums, saskaņā ar šo direktīvu. Līdz ar pārstāvības prasības iesniegšanu tiek apturēti vai pārtraukti noilguma termiņi visām tiesiskās aizsardzības prasībām no to patērētāju puses, uz kuriem attiecas minētā pārstāvības prasība. [Gr. 26]

| (36) | Pārstāvības prasības attiecībā uz aizliegumu rīkojumiem būtu jāizskata ar pienācīgu procesuālo lietderību. Aizlieguma rīkojumus, kam ir pagaidu raksturs, vienmēr būtu jāapstrādā paātrinātā procedūrā, lai novērstu pārkāpuma iespējamo kaitējumu vai turpmāku kaitējumu. |
| --- | --- |

(36)

Pārstāvības prasības attiecībā uz aizliegumu rīkojumiem būtu jāizskata ar pienācīgu procesuālo lietderību. Aizlieguma rīkojumus, kam ir pagaidu raksturs, vienmēr būtu jāapstrādā paātrinātā procedūrā, lai novērstu pārkāpuma iespējamo kaitējumu vai turpmāku kaitējumu.

| (37) | Lai konstatētu, vai konkrētā prakse ir tiesību aktu pārkāpums un vai pastāv tās atkārtošanās risks, lai noteiktu patērētājus, kurus skāris pārkāpums, lai lemtu par tiesisko aizsardzību un lai par notiekošajām procedūrām un to galīgajiem rezultātiem pienācīgi informētu patērētājus, uz kuriem attiecas pārstāvības prasība, svarīga nozīme ir pierādījumiem. Taču uzņēmumu un patērētāju attiecībām ir raksturīga informācijas asimetrija, un nepieciešamā informācija var būt vienīgi tirgotājam, tādējādi tā nebūs pieejama tiesīgajai iestādei. Tādēļ tiesīgajām iestādēm būtu jādod tiesības lūgt, lai kompetentā tiesa vai administratīvā iestāde liktu tirgotājam atklāt pierādījumus, kas attiecas uz tiesīgo iestāžu prasību vai kas ir vajadzīgi, lai pienācīgi informētu attiecīgos patērētājus par pārstāvības prasību, neuzliekot tām par pienākumu precizēt atsevišķus pierādījumus. Šādas informācijas atklāšanas nepieciešamība, tvērums un samērīgums pārstāvības prasību pārraugošai tiesai vai administratīvajai iestādei būtu rūpīgi jāizvērtē, ņemot vērā trešo personu leģitīmo interešu aizsardzību un ievērojot piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus par konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(37)

Lai konstatētu, vai konkrētā prakse ir tiesību aktu pārkāpums un vai pastāv tās atkārtošanās risks, lai noteiktu patērētājus, kurus skāris pārkāpums, lai lemtu par tiesisko aizsardzību un lai par notiekošajām procedūrām un to galīgajiem rezultātiem pienācīgi informētu patērētājus, uz kuriem attiecas pārstāvības prasība, svarīga nozīme ir pierādījumiem. Taču uzņēmumu un patērētāju attiecībām ir raksturīga informācijas asimetrija, un nepieciešamā informācija var būt vienīgi tirgotājam, tādējādi tā nebūs pieejama tiesīgajai iestādei. Tādēļ tiesīgajām iestādēm būtu jādod tiesības lūgt, lai kompetentā tiesa vai administratīvā iestāde liktu tirgotājam atklāt pierādījumus, kas attiecas uz tiesīgo iestāžu prasību vai kas ir vajadzīgi, lai pienācīgi informētu attiecīgos patērētājus par pārstāvības prasību, neuzliekot tām par pienākumu precizēt atsevišķus pierādījumus. Šādas informācijas atklāšanas nepieciešamība, tvērums un samērīgums pārstāvības prasību pārraugošai tiesai vai administratīvajai iestādei būtu rūpīgi jāizvērtē, ņemot vērā trešo personu leģitīmo interešu aizsardzību un ievērojot piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus par konfidencialitāti.

| (38) | Lai nodrošinātu pārstāvības prasību efektivitāti, pārkāpumus izdarījušiem tirgotājiem būtu jāpiemēro iedarbīgi, atturoši un samērīgi sodi par pārstāvības prasības ietvaros izdotā galīgā lēmuma neievērošanu. |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu pārstāvības prasību efektivitāti, pārkāpumus izdarījušiem tirgotājiem būtu jāpiemēro iedarbīgi, atturoši un samērīgi sodi par pārstāvības prasības ietvaros izdotā galīgā lēmuma neievērošanu.

| (39) | Ņemot vērā to, ka pārstāvības prasības tiek celtas sabiedrības interesēs, proti, ar tām tiek aizsargātas patērētāju kolektīvās intereses, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiesīgajām pārstāvības iestādēm netiek liegts celt šajā direktīvā paredzētās pārstāvības prasības to izmaksu dēļ, kas saistītas ar procedūrām.
  Tomēr, ievērojot valsts tiesību aktos ietvertos attiecīgos nosacījumus, nebūtu jāskar noteikums par to, ka puse, kura zaudē pārstāvības prasībā, atlīdzina uzvarētājai pusei radītos nepieciešamos tiesas izdevumus (princips “zaudētājs maksā”). Taču tiesai vai administratīvai iestādei nebūtu jāpiespriež izmaksu segšana zaudētājai pusei, ja šīs izmaksas ir radītas bez vajadzības vai tās ir nesamērīgas salīdzinājumā ar prasību. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā to, ka pārstāvības prasības tiek celtas sabiedrības interesēs, proti, ar tām tiek aizsargātas patērētāju kolektīvās intereses, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiesīgajām pārstāvības iestādēm netiek liegts celt šajā direktīvā paredzētās pārstāvības prasības to izmaksu dēļ, kas saistītas ar procedūrām.
  Tomēr, ievērojot valsts tiesību aktos ietvertos attiecīgos nosacījumus, nebūtu jāskar noteikums par to, ka puse, kura zaudē pārstāvības prasībā, atlīdzina uzvarētājai pusei radītos nepieciešamos tiesas izdevumus (princips “zaudētājs maksā”). Taču tiesai vai administratīvai iestādei nebūtu jāpiespriež izmaksu segšana zaudētājai pusei, ja šīs izmaksas ir radītas bez vajadzības vai tās ir nesamērīgas salīdzinājumā ar prasību. [Gr. 27]

| (39a) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai netiktu pieļauti honorāri lietas uzvaras gadījumā un lai advokātu atlīdzība un metode, saskaņā ar kuru tā tiek aprēķināta, nerada nekādu stimulu tiesvedībai, kas nav nepieciešama, ņemot vērā patērētāju vai kādas attiecīgās puses intereses, un varētu neļaut patērētājiem pilnībā gūt labumu no pārstāvības prasības. Dalībvalstīm, kas atļauj honorārus lietas uzvaras gadījumā, būtu jānodrošina, ka šādi honorāri neliedz patērētājiem saņemt pilnu kompensāciju. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(39a)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai netiktu pieļauti honorāri lietas uzvaras gadījumā un lai advokātu atlīdzība un metode, saskaņā ar kuru tā tiek aprēķināta, nerada nekādu stimulu tiesvedībai, kas nav nepieciešama, ņemot vērā patērētāju vai kādas attiecīgās puses intereses, un varētu neļaut patērētājiem pilnībā gūt labumu no pārstāvības prasības. Dalībvalstīm, kas atļauj honorārus lietas uzvaras gadījumā, būtu jānodrošina, ka šādi honorāri neliedz patērētājiem saņemt pilnu kompensāciju. [Gr. 28]

| (40) | Ir pierādījies, ka pārrobežu pārkāpumu novēršanā ir noderīga sadarbība un informācijas
  , paraugprakses un pieredzes
  apmaiņa starp dažādu dalībvalstu tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm. Ir nepieciešams turpināt spēju veidošanas un sadarbības pasākumus un iesaistīt tajos vairāk tiesīgo
  pārstāvības
  iestāžu visā Savienībā, lai palielinātu pārstāvības prasību, kurām ir pārrobežu ietekme, izmantošanu. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(40)

Ir pierādījies, ka pārrobežu pārkāpumu novēršanā ir noderīga sadarbība un informācijas
  , paraugprakses un pieredzes
  apmaiņa starp dažādu dalībvalstu tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm. Ir nepieciešams turpināt spēju veidošanas un sadarbības pasākumus un iesaistīt tajos vairāk tiesīgo
  pārstāvības
  iestāžu visā Savienībā, lai palielinātu pārstāvības prasību, kurām ir pārrobežu ietekme, izmantošanu. [Gr. 29]

| (41) | Lai efektīvi vērstos pret pārkāpumiem, kam ir pārrobežu ietekme, būtu jānodrošina, ka savstarpēji tiek atzītas vienā dalībvalstī iepriekš izraudzītu tiesīgo iestāžu tiesības celt pārstāvības prasības citā dalībvalstī. Turklāt tiesīgajām iestādēm no dažādām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai apvienot spēkus vienas pārstāvības prasības ietvaros viena foruma priekšā, ievērojot attiecīgos noteikumus par kompetento jurisdikciju. Efektivitātes un lietderīguma apsvērumu dēļ vienai tiesīgai iestādei vajadzētu būt iespējai celt pārstāvības prasību citu tiesīgo iestāžu vārdā, kuras pārstāv patērētājus no dažādām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(41)

Lai efektīvi vērstos pret pārkāpumiem, kam ir pārrobežu ietekme, būtu jānodrošina, ka savstarpēji tiek atzītas vienā dalībvalstī iepriekš izraudzītu tiesīgo iestāžu tiesības celt pārstāvības prasības citā dalībvalstī. Turklāt tiesīgajām iestādēm no dažādām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai apvienot spēkus vienas pārstāvības prasības ietvaros viena foruma priekšā, ievērojot attiecīgos noteikumus par kompetento jurisdikciju. Efektivitātes un lietderīguma apsvērumu dēļ vienai tiesīgai iestādei vajadzētu būt iespējai celt pārstāvības prasību citu tiesīgo iestāžu vārdā, kuras pārstāv patērētājus no dažādām dalībvalstīm.

| (41a) | Lai izpētītu iespēju Savienības līmenī iedibināt ar pārrobežu pārstāvības prasībām saistītu procedūru, Komisijai būtu jānovērtē iespēja izveidot Eiropas Ombudu, kas risina kolektīvās tiesiskās aizsardzības jautājumus. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(41a)

Lai izpētītu iespēju Savienības līmenī iedibināt ar pārrobežu pārstāvības prasībām saistītu procedūru, Komisijai būtu jānovērtē iespēja izveidot Eiropas Ombudu, kas risina kolektīvās tiesiskās aizsardzības jautājumus. [Gr. 30]

| (42) | Šajā direktīvā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Attiecīgi šī direktīva būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, tostarp tiem, kas saistīti ar tiesībām uz efektīvu tiesisko aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī tiesībām uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(42)

Šajā direktīvā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Attiecīgi šī direktīva būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, tostarp tiem, kas saistīti ar tiesībām uz efektīvu tiesisko aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī tiesībām uz aizstāvību.

| (43) | Attiecībā uz vides tiesību aktiem šajā direktīvā ir ņemta vērā ANO/EEK Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”). |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz vides tiesību aktiem šajā direktīvā ir ņemta vērā ANO/EEK Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”).

| (44) | Šīs direktīvas mērķus, proti, izveidot pārstāvības prasību mehānismu patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai, lai nodrošinātu augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni visā Savienībā un pareizu iekšējā tirgus darbību, nevar pietiekami labi sasniegt ar pasākumiem, ko veic tikai dalībvalstis, bet pārstāvības prasību pārrobežu ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī. Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(44)

Šīs direktīvas mērķus, proti, izveidot pārstāvības prasību mehānismu patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai, lai nodrošinātu augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni visā Savienībā un pareizu iekšējā tirgus darbību, nevar pietiekami labi sasniegt ar pasākumiem, ko veic tikai dalībvalstis, bet pārstāvības prasību pārrobežu ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī. Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (45) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (6) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kur ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgām daļām valsts pieņemtos transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (6) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kur ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgām daļām valsts pieņemtos transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

| (46) | Ir lietderīgi paredzēt noteikumus par šīs direktīvas piemērošanu laikā. |
| --- | --- |

(46)

Ir lietderīgi paredzēt noteikumus par šīs direktīvas piemērošanu laikā.

| (47) | Tāpēc Direktīva 2009/22/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(47)

Tāpēc Direktīva 2009/22/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. nodaļa

Priekšmets, darbības joma un definīcijas

1. pants

Priekšmets

1.   Šajā direktīvā paredzēti noteikumi, kas ļauj tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm celt pārstāvības prasības, kuru mērķis ir patērētāju kolektīvo interešu aizsardzība, un
  tādējādi, konkrētāk, panākt un iedibināt augsta līmeņa aizsardzību un tiesu pieejamību,
  vienlaikus nodrošina

  nodrošinot
  pienācīgas garantijas ļaunprātīgas tiesāšanās novēršanai. [Gr. 31]

2.   Šī direktīva neliedz dalībvalstīm pieņemt vai paturēt spēkā noteikumus, kuru mērķis ir nodrošināt tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm vai jebkurai citai attiecīgai personai

  publiskai struktūrai
  citus procesuālos līdzekļus tādu prasību celšanai, kuru mērķis ir patērētāju kolektīvo interešu aizsardzība valsts līmenī.
  Nekādā gadījumā šīs direktīvas īstenošana nav iemesls, lai samazinātu aizsardzības līmeni jomās, uz kurām attiecas Savienības tiesību aktu darbības joma. [Gr. 32]

2. pants

Darbības joma

1.   Šo direktīvu piemēro pārstāvības prasībām, ko ceļ saistībā ar
  tādiem
  tirgotāju izdarītiem I pielikumā uzskaitīto Savienības tiesību aktu noteikumu pārkāpumiem, kas kaitē vai var kaitēt

  kuriem ir plaša ietekme uz patērētājiem, un kas aizsargā
  patērētāju kolektīvajām interesēm.

  kolektīvās intereses
  . To piemēro iekšzemes un pārrobežu pārkāpumiem, tostarp gadījumos, kad šie pārkāpumi ir beigušies pirms pārstāvības prasības uzsākšanas vai pirms pārstāvības prasības izskatīšanas beigām. [Gr. 33]

2.   Šī direktīva neietekmē noteikumus, ar kuriem paredz līgumiskus un ārpuslīgumiskus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas šādu pārkāpumu gadījumā patērētājiem ir pieejami saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem.

3.   Šī direktīva neskar Savienības noteikumus par starptautiskajām privāttiesībām, jo īpaši noteikumus, kas attiecas uz tiesu jurisdikciju
  , spriedumu atzīšanu
  un
  izpildi civillietās un komerclietās un noteikumus par līgumiskajām un ārpuslīgumiskajām saistībām
  piemērojamiem tiesību aktiem
  , kurus piemēro šajā direktīvā noteiktajām pārstāvības prasībām
  . [Gr. 34]

3.a
     
  Šī direktīva neskar cita veida tiesiskās aizsardzības mehānismus, kas paredzēti valsts tiesību aktos. [Gr. 35]

3.b
     
  Šajā direktīvā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, un jo īpaši tiesības uz taisnīgu un objektīvu tiesu un tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību. [Gr. 36]

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “patērētājs” ir jebkura fiziska persona, kas rīkojas nolūkos, kuri nav saistīti ar viņa komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju; |
| --- | --- |

(1)

“patērētājs” ir jebkura fiziska persona, kas rīkojas nolūkos, kuri nav saistīti ar viņa komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju;

| (1a) | “patērētāju organizācija” ir grupa, kas cenšas aizsargāt patērētāju intereses tirgotāju nelikumīgas rīcības vai bezdarbības gadījumos. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(1a)

“patērētāju organizācija” ir grupa, kas cenšas aizsargāt patērētāju intereses tirgotāju nelikumīgas rīcības vai bezdarbības gadījumos. [Gr. 37]

| (2) | “tirgotājs” ir jebkura fiziska persona vai jebkura juridiska persona, gan privāta, gan publiska, kura
  saskaņā ar civiltiesību noteikumiem, izmantojot savu civilo tiesībspēju,
  rīkojas nolūkos, kas ir saistīti ar tās komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju, tostarp ar jebkuras citas personas, kas darbojas šīs personas vārdā vai uzdevumā, starpniecību; [Gr. 38] |
| --- | --- |

(2)

“tirgotājs” ir jebkura fiziska persona vai jebkura juridiska persona, gan privāta, gan publiska, kura
  saskaņā ar civiltiesību noteikumiem, izmantojot savu civilo tiesībspēju,
  rīkojas nolūkos, kas ir saistīti ar tās komercdarbību, darījumdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju, tostarp ar jebkuras citas personas, kas darbojas šīs personas vārdā vai uzdevumā, starpniecību; [Gr. 38]

| (3) | “patērētāju kolektīvās intereses” ir vairāku patērētāju
  vai datu subjektu
  intereses
  , kā noteikts Regulā (ES) 2016/679 (Vispārīgā datu aizsardzības regula)
  ; [Gr. 39] |
| --- | --- |

(3)

“patērētāju kolektīvās intereses” ir vairāku patērētāju
  vai datu subjektu
  intereses
  , kā noteikts Regulā (ES) 2016/679 (Vispārīgā datu aizsardzības regula)
  ; [Gr. 39]

| (4) | “pārstāvības prasība” ir tāda prasība patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai, kurā attiecīgie patērētāji nav puses; |
| --- | --- |

(4)

“pārstāvības prasība” ir tāda prasība patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai, kurā attiecīgie patērētāji nav puses;

| (5) | “prakse” ir jebkura tirgotāja veikta darbība vai bezdarbība; |
| --- | --- |

(5)

“prakse” ir jebkura tirgotāja veikta darbība vai bezdarbība;

| (6) | “galīgais lēmums” ir dalībvalsts tiesas lēmums, ko nevar vai vairs nevar pārsūdzēt, vai administratīvās iestādes lēmums, kuru vairs nevar pārskatīt tiesā; |
| --- | --- |

(6)

“galīgais lēmums” ir dalībvalsts tiesas lēmums, ko nevar vai vairs nevar pārsūdzēt, vai administratīvās iestādes lēmums, kuru vairs nevar pārskatīt tiesā;

| (6a) | “patērētāju tiesības” ir Savienības un valsts tiesību akti, kas pieņemti, lai aizsargātu patērētājus. [Gr. 40] |
| --- | --- |

(6a)

“patērētāju tiesības” ir Savienības un valsts tiesību akti, kas pieņemti, lai aizsargātu patērētājus. [Gr. 40]

2. nodaļa

Pārstāvības prasības

4. pants

Tiesīgās
  pārstāvības
  iestādes [Gr. 41]

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pārstāvības prasības var celt tiesīgās iestādes, kuras pēc to lūguma dalībvalstis iepriekš ir izraudzījušās šajā nolūkā un iekļāvušas publiski pieejamā sarakstā.

  Dalībvalstis vai to tiesas savā attiecīgajā teritorijā izraugās vismaz vienu tiesīgu pārstāvības iestādi nolūkā celt pārstāvības prasības saskaņā ar 3. panta 4. punktu.

Dalībvalstis izraugās iestādi tiesīgās
  pārstāvības
  iestādes statusam, ja tā atbilst
  visiem
  šādiem kritērijiem: [Gr. 42]

| a) | tā ir pienācīgi izveidota saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

tā ir pienācīgi izveidota saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem;

| b) | tai ir leģitīmas

  tās statūti vai cits tās pārvaldību reglamentējošs dokuments un tās nepārtrauktā darbība patērētāju aizstāvības un patērētāju interešu aizsardzības jomā apliecina tās likumīgās
  intereses nodrošināt, ka tiek ievēroti Savienības tiesību aktu noteikumi, uz kuriem attiecas šī direktīva; [Gr. 43] |
| --- | --- |

b)

tai ir leģitīmas

  tās statūti vai cits tās pārvaldību reglamentējošs dokuments un tās nepārtrauktā darbība patērētāju aizstāvības un patērētāju interešu aizsardzības jomā apliecina tās likumīgās
  intereses nodrošināt, ka tiek ievēroti Savienības tiesību aktu noteikumi, uz kuriem attiecas šī direktīva; [Gr. 43]

| c) | tā ir bezpeļņas iestāde; |
| --- | --- |

c)

tā ir bezpeļņas iestāde;

| ca) | tā rīkojas neatkarīgi no citām iestādēm un tām personām, kas nav patērētāji, kurām varētu būt ekonomiska ieinteresētība pārstāvības prasību iznākumā, un jo īpaši no tirgus dalībniekiem; [Gr. 44] |
| --- | --- |

ca)

tā rīkojas neatkarīgi no citām iestādēm un tām personām, kas nav patērētāji, kurām varētu būt ekonomiska ieinteresētība pārstāvības prasību iznākumā, un jo īpaši no tirgus dalībniekiem; [Gr. 44]

| cb) | tai nav finansiālas vienošanās ar prasītāju juridiskajiem birojiem, izņemot parastu pakalpojumu līgumu; [Gr. 45] |
| --- | --- |

cb)

tai nav finansiālas vienošanās ar prasītāju juridiskajiem birojiem, izņemot parastu pakalpojumu līgumu; [Gr. 45]

| cc) | tā ir izveidojusi iekšējas procedūras, lai nepieļautu interešu konfliktu starp sevi un tās finansētājiem. [Gr. 46] |
| --- | --- |

cc)

tā ir izveidojusi iekšējas procedūras, lai nepieļautu interešu konfliktu starp sevi un tās finansētājiem. [Gr. 46]

Dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgās pārstāvības iestādes, izmantojot atbilstošus līdzekļus, piemēram, savas tīmekļa vietnes, skaidrā un saprotamā valodā publiski dara zināmu par to, kā tās tiek finansētas, kāda ir to organizatoriskā un valdības struktūra, kādi ir tās mērķi un darba metodes un kādas ir tās darbības.

Dalībvalstis regulāri izvērtē, vai tiesīgā iestāde joprojām atbilst šiem kritērijiem. Dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgā iestāde zaudē savu statusu saskaņā ar šo direktīvu, ja tā vairs neatbilst vienam vai vairākiem pirmajā daļā uzskaitītajiem kritērijiem.

Dalībvalstis izveido to pārstāvības iestāžu sarakstu, kuras atbilst 1. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, un publisko to. Tās nosūta sarakstu Komisijai un nepieciešamības gadījumā to atjaunina.

Komisija publicē no dalībvalstīm saņemto pārstāvības iestāžu sarakstu publiski pieejamā tiešsaistes portālā. [Gr. 47]

1.a
     
  Dalībvalstis var paredzēt, ka publiskās struktūras, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem tikušas izraudzītas pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, joprojām ir tiesīgas būt par pārstāvības iestādēm šā panta nozīmē. [Gr. 48]

2.   Pēc iestādes lūguma dalībvalstis var

  ad hoc

  kārtībā izraudzīties tiesīgo iestādi konkrētas pārstāvības prasības celšanai, ja šī iestāde atbilst 1. punktā minētajiem kritērijiem.
  [Gr. 49]

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka jo īpaši patērētāju organizācijas

  patērētāju organizācijas, kas atbilst 1. punktā uzskaitītajiem kritērijiem,
  un neatkarīgas publiskās

  publiskas
  struktūras var pretendēt uz tiesīgās
  pārstāvības
  iestādes statusu. Dalībvalstis tiesīgo
  pārstāvības
  iestāžu statusam var izraudzīties patērētāju organizācijas, kas pārstāv dalībniekus no vairāk nekā vienas dalībvalsts. [Gr. 50]

4.   Dalībvalstis var paredzēt noteikumus par to, kuras tiesīgās iestādes var lūgt visus 5. un 6. pantā minētos pasākumus un kuras tiesīgās iestādes var lūgt tikai vienu vai vairākus no šiem pasākumiem.
  [Gr. 51]

5.   Tiesīgo iestāžu atbilstība 1. punktā minētajiem kritērijiem neskar tiesas vai administratīvās iestādes tiesības

  pienākumu
  pārbaudīt, vai tiesīgās iestādes mērķis attaisno faktu, ka tā ceļ prasību konkrētā lietā saskaņā ar
  4. pantu un
  5. panta 1. punktu. [Gr. 52]

5. pants

Pārstāvības prasības patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  tikai
  tiesīgās
  pārstāvības
  iestādes
  , kas izraudzītas saskaņā ar 4. panta 1. punktu,
  var celt pārstāvības prasības valstu tiesās vai administratīvās iestādēs, ar nosacījumu, ka pastāv tieša saikne starp iestādes galvenajiem mērķiem un Savienības tiesību aktos paredzētajām tiesībām, attiecībā uz kurām prasībā ir apgalvots, ka tās ir pārkāptas.

Tiesīgās pārstāvības iestādes var pēc saviem ieskatiem izvēlēties jebkuru no procedūrām, kas paredzēta valsts vai ES tiesību aktos, kuros ir nodrošināta augsta līmeņa patērētāju kolektīvo interešu aizsardzību.

Dalībvalstis nodrošina, ka dalībvalsts neiesniedz tiesā vai administratīvajā iestādē nevienu citu prasību par to pašu praksi, to pašu tirgotāju vai tiem pašiem patērētājiem. [Gr. 53]

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm
  , tostarp iepriekš izraudzītām publiskām struktūrām,
  ir tiesības celt pārstāvības prasības, kurās lūdz šādus pasākumus: [Gr. 54]

| a) | aizlieguma rīkojums kā pagaidu pasākums, lai pārtrauktu
  nelikumīgu
  praksi vai, ja prakse vēl nav sākusies, bet tās īstenošana ir paredzama, lai aizliegtu to;

  šādu nelikumīgu praksi
  ; [Gr. 56] |
| --- | --- |

a)

aizlieguma rīkojums kā pagaidu pasākums, lai pārtrauktu
  nelikumīgu
  praksi vai, ja prakse vēl nav sākusies, bet tās īstenošana ir paredzama, lai aizliegtu to;

  šādu nelikumīgu praksi
  ; [Gr. 56]

| b) | aizlieguma rīkojums, kurā konstatē, ka prakse ir tiesību aktu pārkāpums, un ar kuru vajadzības gadījumā pārtrauc praksi vai, ja prakse vēl nav sākusies, bet tās īstenošana ir paredzama, aizliedz to. |
| --- | --- |

b)

aizlieguma rīkojums, kurā konstatē, ka prakse ir tiesību aktu pārkāpums, un ar kuru vajadzības gadījumā pārtrauc praksi vai, ja prakse vēl nav sākusies, bet tās īstenošana ir paredzama, aizliedz to.

Lai lūgtu aizlieguma rīkojumu, tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm nav jāiegūst attiecīgo individuālo patērētāju pilnvaras un nav jāsniedz pierādījumi par attiecīgo patērētāju faktiskajiem zaudējumiem vai kaitējumu vai par tirgotāja nodomu vai nolaidību. [Gr. 55]

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm ir tiesības celt pārstāvības prasības, kurās lūdz pasākumus pārkāpuma seku turpināšanās novēršanai. Šos pasākumus lūdz, pamatojoties uz jebkuru galīgu lēmumu, kurā konstatē, ka prakse ir I pielikumā minēto Savienības tiesību aktu pārkāpums, kas kaitē patērētāju kolektīvajām interesēm, tostarp galīgu aizlieguma rīkojumu, kas minēts 2) punkta b) apakšpunktā.
  [Gr. 57]

4.   Neskarot 4. panta 4. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgās iestādes var vienā pārstāvības prasībā lūgt pasākumus pārkāpuma seku turpināšanās novēršanai un 2. punktā minētos pasākumus.
  [Gr. 58]

5.a pants

Kolektīvās tiesiskās aizsardzības prasību reģistrs

1.
     
  Dalībvalstis var izveidot pārstāvības prasību reģistru, kas, izmantojot elektroniskus un/vai citus līdzekļus, ir pieejams bez maksas ikvienai ieinteresētajai personai.

2.
     
  Tīmekļa vietnes, kurās reģistri tiek publiskoti, nodrošina piekļuvi visaptverošai un objektīvai informācijai par to, kādas metodes, tostarp ārpustiesas metodes, ir pieejamas, lai saņemtu kompensāciju, kā arī piekļuvi informācijai par vēl neizskatītajām pārstāvības prasībām.

3.
     
  Valsts reģistri ir savstarpēji savienoti. Piemēro Regulas (ES) 2017/2394 35. pantu. [Gr. 59]

6. pants

Tiesiskās aizsardzības pasākumi

1.   Direktīvas 5. panta 3. punkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm ir tiesības celt pārstāvības prasības, kurās lūdz izdot tiesiskās aizsardzības rīkojumu, ar ko tirgotājam attiecīgā gadījumā uzliek pienākumu cita starpā nodrošināt kompensāciju, labošanu, aizstāšanu, cenas samazināšanu, līguma izbeigšanu vai samaksātās cenas atlīdzināšanu. Dalībvalsts var pieprasīt
  vai var nepieprasīt
  attiecīgo individuālo patērētāju pilnvarojumu, pirms tiek pieņemts deklaratīvs lēmums vai izdots tiesiskās aizsardzības rīkojums. [Gr. 60]

Ja dalībvalsts neprasa individuālā patērētāja pilnvarojumu, lai pievienotos pārstāvības prasībai, šī dalībvalsts tomēr ļauj tiem indivīdiem, kuru pastāvīgā dzīvesvieta nav dalībvalstī, kurā prasību ceļ, piedalīties pārstāvības prasībā, ja viņi ir skaidri devuši uzdevumu attiecīgajā termiņā pievienoties pārstāvības prasībai. [Gr. 61]

Tiesīgā
  pārstāvības
  iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktu prasībām sniedz pietiekamu

  visu nepieciešamo
  informāciju, lai pamatotu prasību, tostarp to patērētāju aprakstu, kurus skar prasība, un atrisināmajiem faktiskajiem un tiesību jautājumiem. [Gr. 62]

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, pienācīgi pamatotos gadījumos, kad attiecīgajiem patērētājiem nodarītā individuālā kaitējuma īpašību dēļ ir sarežģīti noteikt individuālu tiesiskās aizsardzības apmēru, dalībvalstis var pilnvarot tiesu vai administratīvo iestādi tiesiskās aizsardzības rīkojuma vietā izdot deklaratīvu lēmumu par tirgotāja atbildību pret patērētājiem, kam Savienības tiesību aktu pārkāpuma rezultātā ir nodarīts kaitējums.
  [Gr. 63]

3.   Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | patērētāji, uz kuriem attiecas pārkāpums, ir identificējami, un tiem ir nodarīts līdzīgs kaitējums, ko radījusi tā pati prakse saistībā ar laika periodu vai pirkumu. Šādos gadījumos uz prasības uzsākšanu neattiecas nosacījums par attiecīgo individuālo patērētāju pilnvarojumu. Tiesiskā aizsardzība ir vērsta uz attiecīgajiem patērētājiem; |
| --- | --- |

a)

patērētāji, uz kuriem attiecas pārkāpums, ir identificējami, un tiem ir nodarīts līdzīgs kaitējums, ko radījusi tā pati prakse saistībā ar laika periodu vai pirkumu. Šādos gadījumos uz prasības uzsākšanu neattiecas nosacījums par attiecīgo individuālo patērētāju pilnvarojumu. Tiesiskā aizsardzība ir vērsta uz attiecīgajiem patērētājiem;

| b) | patērētājiem ir radušies nelieli zaudējumi, un būtu nesamērīgi nodrošināt viņiem tiesisko aizsardzību. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgo individuālo patērētāju pilnvarojums nav vajadzīgs. Tiesiskā aizsardzība ir vērsta uz sabiedrisku mērķi, kas nāk par labu patērētāju kolektīvajām interesēm.
  [Gr. 64] |
| --- | --- |

b)

patērētājiem ir radušies nelieli zaudējumi, un būtu nesamērīgi nodrošināt viņiem tiesisko aizsardzību. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgo individuālo patērētāju pilnvarojums nav vajadzīgs. Tiesiskā aizsardzība ir vērsta uz sabiedrisku mērķi, kas nāk par labu patērētāju kolektīvajām interesēm.
  [Gr. 64]

4.   Tiesiskā aizsardzība, kas paredzēta galīgajā lēmumā saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, neskar nekādas papildu tiesības uz tiesisko aizsardzību, kas attiecīgajiem patērētājiem varētu būt saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem.
  Piemērojot šo noteikumu, ievēro principu “res judicata”. [Gr. 65]

4.a
     
  Tiesiskās aizsardzības pasākumu mērķis ir piešķirt attiecīgajiem patērētājiem pilnu kompensāciju par viņiem nodarītajiem zaudējumiem. Ja pēc kompensācijas izmaksas ir palikusi vēl kāda nepieprasīta summa, tiesa lemj par šīs atlikušās nepieprasītās summas saņēmēju. Šo nepieprasīto summu nepiešķir ne tiesīgajai pārstāvības iestādei, ne tirgotājam. [Gr. 66]

4.b
     
  Jo īpaši ir aizliegta zaudējuma atlīdzināšana kā sods, kā rezultātā prasītājs par saviem zaudējumiem saņem pārmērīgi lielu kompensāciju. Piemēram, kompensācija, ko izmaksā masveida kaitējuma situācijā cietušiem patērētājiem, nepārsniedz summu, kas saskaņā ar piemērojamiem valsts vai Savienības tiesību aktiem tirgotājam ir jāmaksā, lai segtu katram patērētājam nodarīto faktisko kaitējumu. [Gr. 67]

7. pants

Finansējums

  Pārstāvības prasības pieņemamība [Gr. 68]

1.   Tiesīgā

  Lai pierādītu interešu konflikta neesamību, tiesīgā pārstāvības
  iestāde, kas lūdz 6. panta 1. punktā minēto tiesiskās aizsardzības rīkojumu, agrīnā prasības izskatīšanas posmā deklarē

  iesniedz tiesai vai administratīvajai iestādei pilnīgu finanšu pārskatu, kurā uzskaitīti visi
  līdzekļu avotu,

  avoti
  , ko tā izmanto savai darbībai kopumā, un līdzekļu avotu,

  līdzekļi
  , kurus tā izmanto konkrētās darbības

  prasības
  atbalstam. Tai jāpierāda, ka tai ir pietiekami finanšu resursi, lai pārstāvētu attiecīgo patērētāju intereses un segtu pretējās puses izmaksas gadījumā, ja prasība tiktu noraidīta. [Gr. 69]

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad tiesiskās aizsardzības pārstāvības prasību finansē trešā persona, tai ir aizliegts:

  Valsts tiesa pārstāvības prasību var atzīt par nepieņemamu, ja tā konstatē, ka trešās puses nodrošinātais finansējums var: [Gr. 70]

| a) | ietekmēt tiesīgās
  pārstāvības
  iestādes lēmumus saistībā ar pārstāvības prasību, tostarp
  lēmumus par pārstāvības prasību ierosināšanu un lēmumus
  par izlīgumiem; [Gr. 71] |
| --- | --- |

a)

ietekmēt tiesīgās
  pārstāvības
  iestādes lēmumus saistībā ar pārstāvības prasību, tostarp
  lēmumus par pārstāvības prasību ierosināšanu un lēmumus
  par izlīgumiem; [Gr. 71]

| b) | finansēt kolektīvo prasību pret atbildētāju, kas ir līdzekļu devēja konkurents, vai pret atbildētāju, no kura līdzekļu devējs ir atkarīgs. |
| --- | --- |

b)

finansēt kolektīvo prasību pret atbildētāju, kas ir līdzekļu devēja konkurents, vai pret atbildētāju, no kura līdzekļu devējs ir atkarīgs.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiesas un administratīvās iestādes ir pilnvarotas izvērtēt 2. 
  posmā, kad tiek lemts par pārstāvības prasības pieņemamību, izvērtē 1
  . punktā minētos apstākļus un attiecīgi pieprasīt, lai tiesīgā iestāde attiektos no attiecīgā finansējuma, un vajadzības gadījumā noraidīt tiesīgās iestādes pārstāvību konkrētajā gadījumā.

  minētā interešu konflikta neesamību un tiesvedības vēlākā posmā — 2. punktā minētos apstākļus
  ,
  ja šie apstākļi rodas tikai šajā posmā
  . [Gr. 72]

3.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka tiesai vai administratīvajai iestādei ir pilnvaras izbeigt iespējami agrīnākā tiesvedības posmā acīmredzami nepamatotas lietas. [Gr. 73]

7.a pants

Princips “maksā zaudētājs”

Dalībvalstis nodrošina, ka puse, kas zaudē kolektīvās tiesiskās aizsardzības prasībā, atlīdzina uzvarētājai pusei tiesas izdevumus, ievērojot valsts tiesību aktu nosacījumus. Taču tiesa vai administratīvā iestāde nepiespriež izmaksu segšanu zaudētājai pusei, ja šīs izmaksas ir radītas bez vajadzības vai tās ir nesamērīgas salīdzinājumā ar prasību. [Gr. 74]

8. pants

Izlīgumi

1.   Dalībvalstis var paredzēt, ka tiesīgā
  pārstāvības
  iestāde un tirgotājs, kas ir panākuši izlīgumu attiecībā uz tiesisko aizsardzību patērētājiem, kurus skārusi konkrētā tirgotāja iespējamā nelikumīgā prakse, var kopīgi pieprasīt tiesai vai administratīvajai iestādei to apstiprināt. Tiesai vai administratīvajai iestādei šāds pieprasījums būtu jāpieņem tikai tad, ja attiecībā uz to pašu tirgotāju un to pašu praksi tās pašas dalībvalsts tiesā vai administratīvajā iestādē netiek izskatīta cita pārstāvības prasība.
  [Gr. 75]

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka jebkurā brīdī pārstāvības prasības ietvaros tiesa vai administratīvā iestāde pēc apspriešanās ar tiesīgo iestādi un atbildētāju var aicināt tos noteiktā saprātīgā termiņā panākt izlīgumu par tiesisko aizsardzību.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiesa vai administratīvā iestāde, kas ir pieņēmusi 6. panta 2. punktā minēto galīgo deklaratīvo lēmumu, ir pilnvarota pieprasīt, lai pārstāvības prasības puses noteiktā saprātīgā termiņā panāktu izlīgumu par patērētājiem sniedzamo tiesisko aizsardzību, balstoties uz minēto galīgo lēmumu.

4.   Tiesa vai administratīvā iestāde rūpīgi pārbauda šā panta 1., 2. un 3. punktā minētos izlīgumus. Tiesa vai administratīvā iestāde izvērtē izlīguma likumību un taisnīgumu, ņemot vērā visu iesaistīto pušu, tostarp attiecīgo patērētāju, tiesības un intereses.

5.   Ja 2. punktā minētais izlīgums nav panākts noteiktajā termiņā vai panāktais izlīgums nav apstiprināts, tad tiesa vai administratīvā iestāde turpina izskatīt pārstāvības prasību.

6.   Attiecīgajiem individuālajiem patērētājiem ir jābūt iespējai pieņemt 1., 2. un 3. punktā minētos izlīgumus vai atteikties no tiem. Tiesiskā aizsardzība, kas paredzēta apstiprinātā izlīgumā saskaņā ar 4. punktu,
  ir saistoša visām pusēm un
  neskar nekādas papildu tiesības uz tiesisko aizsardzību, kas attiecīgajiem patērētājiem varētu būt saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem. [Gr. 76]

9. pants

Informācija par pārstāvības prasībām

-1
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka pārstāvības iestādes:

| a) | informē patērētājus par to, ka ir pārkāptas Savienības tiesību aktos paredzētās tiesības, un par nodomu prasīt aizlieguma rīkojumu vai celt zaudējumu atlīdzināšanas prasību, |
| --- | --- |

a)

informē patērētājus par to, ka ir pārkāptas Savienības tiesību aktos paredzētās tiesības, un par nodomu prasīt aizlieguma rīkojumu vai celt zaudējumu atlīdzināšanas prasību,

| b) | jau iepriekš izskaidro attiecīgajiem patērētājiem iespēju pievienoties prasībai nolūkā nodrošināt to, ka tiek saglabāti prasībai nepieciešamie attiecīgie dokumenti un cita informācija, |
| --- | --- |

b)

jau iepriekš izskaidro attiecīgajiem patērētājiem iespēju pievienoties prasībai nolūkā nodrošināt to, ka tiek saglabāti prasībai nepieciešamie attiecīgie dokumenti un cita informācija,

| c) | attiecīgos gadījumos informē par turpmākajiem pasākumiem un iespējamajām tiesiskajām sekām. [Gr. 77] |
| --- | --- |

c)

attiecīgos gadījumos informē par turpmākajiem pasākumiem un iespējamajām tiesiskajām sekām. [Gr. 77]

1.   Dalībvalstis

  Ja izlīguma vai galīgā lēmuma rezultātā labumu gūst patērētāji, kuri par to nav informēti, dalībvalstis
  nodrošina, ka tiesa vai administratīvā iestāde pieprasa, lai pārkāpumu izdarījušais tirgotājs

  zaudējusi puse vai abas puses
  lietas apstākļiem piemērotā veidā un noteiktā termiņā par saviem līdzekļiem informētu attiecīgos patērētājus par galīgajiem lēmumiem, kuros paredzēti 5. un 6. pantā minētie pasākumi, kā arī par 8. pantā minētajiem apstiprinātajiem izlīgumiem., tostarp attiecīgā gadījumā informējot katru attiecīgo patērētāju atsevišķi.

  Dalībvalstis var paredzēt
  ,
  ka informēšanas pienākumu var izpildīt, izmantojot publiski un viegli pieejamu tīmekļa vietni
  . [Gr. 78]

1.a
     
  Zaudējusī puse sedz ar patērētāju informēšanu saistītās izmaksas saskaņā ar 7. pantā noteikto principu. [Gr. 79]

2.   Šā panta 1. punktā minētā informācija ietver skaidrojumu saprotamā valodā par pārstāvības prasības priekšmetu, tās juridiskajām sekām un attiecīgā gadījumā par turpmākajiem pasākumiem, kas jāveic attiecīgajiem patērētājiem.
  Informācijas sniegšanas kārtību un termiņus izstrādā, vienojoties ar tiesu vai administratīvu iestādi. [Gr. 80]

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka informācija par turpmākām, notiekošām un pabeigtām kolektīvajām prasībām tiek darīta zināma sabiedrībai pieejamā veidā, tostarp izmantojot plašsaziņas līdzekļus un tiešsaistē pieejamu publisku tīmekļa vietni, ja tiesa nolēmusi, ka prasība nav pieņemamam. [Gr. 81]

2.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka publiski tiesīgo iestāžu paziņojumi par prasībām saturs faktus un ka tajos ņem vērā gan patērētāju tiesības saņemt informāciju, gan atbildētāju tiesības saglabāt reputāciju un komercnoslēpumu. [Gr. 82]

10. pants

Galīgo lēmumu iedarbība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pārkāpums, ar kuru tiek nodarīts kaitējums patērētāju kolektīvajām interesēm un kurš konstatēts administratīvās iestādes vai tiesas galīgajā lēmumā, tostarp 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajā galīgajā aizlieguma rīkojumā, jebkādās citās tiesiskās aizsardzības prasībās

  ko uzskata par pierādījumu, lai noteiktu minētā pārkāpuma esamību vai neesamību nolūkā celt
  valsts tiesās
  citas ar tiesisko aizsardzību saistītas prasības, kas vērstas
  pret to pašu tirgotāju
  un
  saistībā ar to pašu pārkāpumu tiek uzskatīts

  tiem pašiem faktiem, paredz, ka kompensāciju vieniem un tiem pašiem patērētājiem
  par neapstrīdami pierādītu.

  to pašu kaitējumu nevar izmaksāt divreiz
  . [Gr. 83]

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētais galīgais lēmums, kas pieņemts citā dalībvalstī, valsts tiesās vai administratīvajās iestādēs tiek uzskatīts
  vismaz
  par atspēkojamu prezumpciju,

  pierādījumu tam
  , ka pārkāpums ir noticis. [Gr. 84]

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka vienas dalībvalsts tiesas galīgo lēmumi, kurā konstatēta pārkāpuma esamība vai neesamība, uzskata par atspēkojamu, ja kādas citas dalībvalsts tiesās pret vienu un to pašu tirgotāju saistībā ar tādu pašu pārkāpumu ir celtas citas prasības par tiesisko aizsardzību. [Gr. 85]

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka 6. panta 2. punktā minētais galīgais deklaratīvais lēmums jebkādās citās

  tiek mudinātas izveidot datubāzi, kurā iekļauj visus galīgos lēmumus par
  tiesiskās aizsardzības prasībās valsts tiesās pret to pašu tirgotāju saistībā ar to pašu pārkāpumu tiek uzskatīts par tādu, kurā neapstrīdami konstatēta tirgotāja atbildība pret patērētājiem, kuriem pārkāpuma rezultātā ir nodarīts kaitējums. Dalībvalstis nodrošina, ka šādas tiesiskās aizsardzības prasības, ko patērētāji ceļ individuāli, ir pieejamas, izmantojot lietderīgas un vienkāršotas procedūras.

  pasākumus
  ,
  un apmainās ar paraugpraksi šajā jomā
  . [Gr. 86]

11. pants

Noilguma termiņa apturēšana

Saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  dalībvalstis nodrošina, ka 5. un 6. pantā minētās pārstāvības prasības iesniegšanas rezultātā tiek apturēts vai pārtraukts noilguma termiņš, kas piemērojams visām attiecīgo patērētāju

  personu
  tiesiskās aizsardzības prasībām, ja attiecīgajām tiesībām piemēro noilguma termiņu saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem. [Gr. 87]

12. pants

Procesuālā lietderība

1.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 5. un 6. pantā minētās pārstāvības prasības tiek izskatītas ar pienācīgu lietderību.

2.   Pārstāvības prasības, kurās lūdz 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto aizlieguma rīkojumu kā pagaidu risinājumu, izskata paātrinātā procedūrā.

13. pants

Pierādījumi

Dalībvalstis nodrošina, ka pēc tādas tiesīgās iestādes lūguma, kas ir iesniegusi reāli pieejamus faktus un pierādījumus, kuri ir pietiekami, lai pamatotu pārstāvības prasību, un ir norādījusi papildu pierādījumus, kas ir atbildētāja kontrolē, tiesa vai administratīvā iestāde saskaņā ar valsts procesuālajiem noteikumiem var pieprasīt atbildētājam sniegt šādus pierādījumus, ievērojot piemērojamos Savienības un valsts noteikumus par konfidencialitāti.
  Rīkojumam jābūt adekvātam un samērīgam salīdzinājumā ar attiecīgo lietu, un tam nav jārada nelīdzsvarotība starp abām iesaistītajām pusēm. [Gr. 88]

Dalībvalstis nodrošina, ka tiesas pierādījumu izprasīšanu veic samērīgā apmērā. Lai noteiktu, vai pārstāvības iestādes pierādījumu izprasīšanas pieprasījums ir samērīgs, tiesa ņem vērā visu attiecīgo pušu leģitīmās intereses, proti, to, kādā mērā pierādījumu izprasīšanas pieprasījums ir pamatots ar pieejamajiem faktiem un pierādījumiem, un vai pierādījumi, par kuriem saņemts izprasīšanas pieprasījums, satur konfidenciālu informāciju. [Gr. 89]

Dalībvalstis nodrošina, ka valstu tiesām ir pilnvaras izprasīt pierādījumus, kuri satur informāciju, ja tās uzskata, ka tie ir būtiski attiecībā uz zaudējumu atlīdzināšanas prasību. [Gr. 90]

14. pants

Sodi

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, kas piemērojami, ja netiek izpildīti pārstāvības prasības ietvaros izdotie galīgie lēmumi, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajiem sodiem ir jābūt efektīviem, samērīgiem un atturošiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka sodus var piemērot
  , inter alia,
  naudas sodu veidā. [Gr. 91]

3.   Lemjot par ieņēmumu no naudas sodiem piešķiršanu, dalībvalstis ņem vērā patērētāju kolektīvās intereses.
  Dalībvalstis var pieņemt lēmumu par to, ka šādi ieņēmumi tiek piešķirti fondam, kas izveidots pārstāvības prasību finansēšanas nolūkā. [Gr. 92]

4.   Dalībvalstis 1. punktā minētos noteikumus dara zināmus Komisijai vēlākais līdz [direktīvas transponēšanas datumam] un nekavējoties dara tai zināmus jebkādus turpmākus grozījumus, kas tos ietekmē.

15. pants

Palīdzība tiesīgajām
  pārstāvības
  iestādēm [Gr. 93]

1.   Dalībvalstis

  Saskaņā ar 7. pantu dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt, ka tiesīgajām pārstāvības iestādēm ir pieejami pārstāvības prasībām pietiekami līdzekļi. Tās
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu,

  atvieglotu tiesu pieejamību un nodrošina
  , ka ar pārstāvības prasībām saistītās procesuālās izmaksas nerada tiesīgajām iestādēm finansiālus šķēršļus savu tiesību efektīvā īstenošanā lūgt 5. un 6. pantā minētos pasākumus, piemēram, ierobežojot piemērojamās tiesas vai administratīvās nodevas
  vai
  , vajadzības gadījumā piešķirot tām piekļuvi juridiskajai palīdzībai vai sniedzot tām publisko finansējumu šim mērķim. [Gr. 94]

1.a
     
  Dalībvalstis sniedz strukturālu atbalstu iestādēm, kas šīs direktīvas darbības jomā rīkojas kā tiesīgās iestādes. [Gr. 95]

2.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad tiesīgajām iestādēm ir pienākums informēt attiecīgos patērētājus par uzsākto pārstāvības prasību, ar to saistītās izmaksas var atgūt no tirgotāja, ja prasība tiek apmierināta.

3.   Dalībvalstis un Komisija atbalsta un veicina tiesīgo iestāžu sadarbību un paraugprakses un pieredzes apmaiņu un izplatīšanu attiecībā uz pārrobežu un iekšzemes pārkāpumu novēršanu.

15.a pants

Tiesiskā pārstāvība un atlīdzība

Dalībvalstis nodrošina, ka juristu atlīdzība un tās aprēķināšanas metode nerada nekādu stimulu lieki tiesāties, kas nav nevienas puses interesēs. Dalībvalstis jo īpaši aizliedz honorārus lietas uzvaras gadījumā. [Gr. 96]

16. pants

Pārrobežu pārstāvības prasības

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jebkura tiesīgā
  pārstāvības
  iestāde, kas saskaņā ar 4. panta 1. punktu iepriekš izraudzīta vienā dalībvalstī, var vērsties citas dalībvalsts tiesās vai administratīvajās iestādēs, uzrādot 4. pantā minēto publiski pieejamo sarakstu. Tiesas vai administratīvās iestādes uzskata šo sarakstu par pierādījumu tam, ka tiesīgā iestāde ir tiesīga celt prasību, neskarot

  var pārskatīt tiesīgās pārstāvības iestādes juridisko statusu
  ,
  un netiek skartas
  to tiesības pārbaudīt, vai tiesīgās
  pārstāvības
  iestādes mērķis attaisno faktu, ka tā ceļ prasību konkrētā lietā. [Gr. 97]

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad pārkāpums ietekmē vai var ietekmēt patērētājus dažādās dalībvalstīs, pārstāvības prasību dalībvalsts kompetentajā tiesā vai administratīvajā iestādē var iesniegt vairākas tiesīgās iestādes no dažādām dalībvalstīm, kas rīkojas kopīgi vai ko pārstāv viena tiesīgā iestāde, lai aizsargātu patērētāju kolektīvās intereses no dažādām dalībvalstīm.

2.a
     
  Kolektīvas tiesiskās aizsardzības prasības gadījumā dalībvalsts var prasīt pilnvarojumu no patērētājiem, kuru dzīvesvieta ir šī dalībvalsts, un pārrobežu prasības gadījumā pieprasa pilnvarojumu no individuāliem patērētājiem, kuru dzīvesvieta ir citā dalībvalstī. Šādos gadījumos tiesai vai administratīvajai iestādei un atbildētājam lietas izskatīšanas sākumā tiks sniegts visu to patērētāju saraksts, kuru dzīvesvieta ir cita dalībvalsts un kuri devuši šādu pilnvarojumu. [Gr. 98]

3.   Pārrobežu pārstāvības prasību nolūkā un neskarot tiesības, kas citām iestādēm piešķirtas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, dalībvalstis dara zināmu Komisijai iepriekš izraudzīto tiesīgo iestāžu sarakstu. Dalībvalstis paziņo Komisijas šo tiesīgo iestāžu nosaukumu un mērķi. Komisija dara šo informāciju publiski pieejamu un regulāri atjaunina to.

4.   Ja kāda dalībvalsts, vai Komisija
  vai tirgotājs
  pauž bažas par to, vai tiesīgā
  pārstāvības
  iestāde atbilst 4. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem, dalībvalsts, kura ir izraudzījusies šo iestādi, izmeklē šīs bažas izraisījušos gadījumus un vajadzības gadījumā atceļ iestādes iekļaušanu sarakstā, ja nav izpildīts viens vai vairāki kritēriji. [Gr. 99]

16.a pants

Publiskais reģistrs

Dalībvalstis nodrošina, ka to attiecīgās valsts kompetentās iestādes izveido publiski pieejamu reģistru par nelikumīgām darbībām, par kurām ir izdoti aizlieguma rīkojumi saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem. [Gr. 100]

3. nodaļa

Nobeiguma noteikumi

17. pants

Atcelšana

Neskarot 20. panta 2. punktu, Direktīvu 2009/22/ES atceļ no [šīs direktīvas piemērošanas dienas].

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

18. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1.   Ne agrāk kā piecus gadus pēc šīs direktīvas piemērošanas dienas Komisija šo direktīvu novērtē un iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem. Novērtējumu veic saskaņā ar Komisijas labāka regulējuma vadlīnijām. Ziņojumā Komisija jo īpaši izvērtē šīs direktīvas piemērošanas jomu, kas noteikta 2. pantā un I pielikumā.

2.   Ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija izvērtē, vai noteikumi par gaisa un dzelzceļa pasažieru tiesībām nodrošina tādu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni, kas ir salīdzināms ar šajā direktīvā paredzēto. Tādā gadījumā Komisija paredz izstrādāt attiecīgus priekšlikumus, kas var ietvert jo īpaši I pielikuma 10. un 15. punktā minēto tiesību aktu izslēgšanu no šīs direktīvas piemērošanas jomas, kas noteikta 2. pantā.
  [Gr. 101]

3.   Dalībvalstis katru gadu, bet pirmo reizi — ne vēlāk kā četrus gadus pēc šīs direktīvas piemērošanas dienas, sniedz Komisijai šādu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu 1. punktā minēto ziņojumu:

| a) | saskaņā ar šo direktīvu celto pārstāvības prasību skaits administratīvās un tiesu iestādēs; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar šo direktīvu celto pārstāvības prasību skaits administratīvās un tiesu iestādēs;

| b) | tiesīgo iestāžu veids, kas ceļ minētās prasības; |
| --- | --- |

b)

tiesīgo iestāžu veids, kas ceļ minētās prasības;

| c) | pārstāvības prasībās risināto pārkāpumu veids, pārstāvības prasību puses un ekonomikas nozares, uz ko attiecas pārstāvības prasības; |
| --- | --- |

c)

pārstāvības prasībās risināto pārkāpumu veids, pārstāvības prasību puses un ekonomikas nozares, uz ko attiecas pārstāvības prasības;

| d) | procedūru ilgums no prasības uzsākšanas līdz 5. pantā minēto galīgo aizlieguma rīkojumu, 6. pantā minēto tiesiskās aizsardzības rīkojumu vai deklaratīvo lēmumu pieņemšanai vai 8. pantā minēto izlīgumu galīgajai apstiprināšanai; |
| --- | --- |

d)

procedūru ilgums no prasības uzsākšanas līdz 5. pantā minēto galīgo aizlieguma rīkojumu, 6. pantā minēto tiesiskās aizsardzības rīkojumu vai deklaratīvo lēmumu pieņemšanai vai 8. pantā minēto izlīgumu galīgajai apstiprināšanai;

| e) | pārstāvības prasību rezultāti; |
| --- | --- |

e)

pārstāvības prasību rezultāti;

| f) | to tiesīgo iestāžu skaits, kuras piedalās 15. panta 3. punktā minētajā sadarbības un labākās prakses apmaiņas mehānismā. |
| --- | --- |

f)

to tiesīgo iestāžu skaits, kuras piedalās 15. panta 3. punktā minētajā sadarbības un labākās prakses apmaiņas mehānismā.

18.a pants

Pārskatīšanas klauzula

Neskarot 16. pantu, Komisija novērtē, vai pārrobežu pārstāvības prasības varētu labāk risināt Savienības līmenī, izveidojot Eiropas Ombudu, kas risina kolektīvās tiesiskās aizsardzības jautājumus. Ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija šajā saistībā sagatavo ziņojumu un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgu likumdošanas priekšlikumu. [Gr. 102]

19. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz [dienai, kad aprit 18 mēneši kopš šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas,] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas nepieciešami, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto aktu tekstus.

Dalībvalstis piemēro minētos aktus, sākot no [6 mēnešiem pēc transponēšanas termiņa].

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu noteikumu tekstus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

20. pants

Pārejas noteikumi

1.   Dalībvalstis normatīvos un administratīvos aktus, ar kuriem transponē šo direktīvu, piemēro pārkāpumiem, kas sākās pēc [šīs direktīvas piemērošanas dienas].

2.   Dalībvalstis normatīvos un administratīvos aktus, ar kuriem transponē Direktīvu 2009/22/EK, piemēro pārkāpumiem, kas sākās pirms [šīs direktīvas piemērošanas dienas].

21. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

22. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 66. lpp.

1

(2)  OV C 461, 21.12.2018., 232. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta nostāja.

3

(4)  OV L 110, 1.5.2009, 30. lpp.

4

(5)  OV L 345, 27.12.2017.

5

(6)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

6

I PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 2. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTIE SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU NOTEIKUMI

| (1) | Padomes Direktīva 85/374/EEK (1985. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (OV L 210, 7.8.1985., 29.–33. lpp.) (1) |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 85/374/EEK (1985. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (OV L 210, 7.8.1985., 29.–33. lpp.) (1)

| (2) | Padomes Direktīva 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (OV L 95, 21.4.1993., 29. lpp.) |
| --- | --- |

(2)

Padomes Direktīva 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (OV L 95, 21.4.1993., 29. lpp.)

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/6/EK (1998. gada 16. februāris) par patērētāju aizsardzību, norādot patērētājiem piedāvāto produktu cenas (OV L 80, 18.3.1998., 27. lpp.) |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/6/EK (1998. gada 16. februāris) par patērētāju aizsardzību, norādot patērētājiem piedāvāto produktu cenas (OV L 80, 18.3.1998., 27. lpp.)

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/44/EK (1999. gada 25. maijs) par dažiem patēriņa preču pārdošanas aspektiem un saistītajām garantijām (OV L 171, 7.7.1999., 12. lpp.) |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/44/EK (1999. gada 25. maijs) par dažiem patēriņa preču pārdošanas aspektiem un saistītajām garantijām (OV L 171, 7.7.1999., 12. lpp.)

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.) |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.)

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm, 86.–100. pants (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.) |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm, 86.–100. pants (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.)

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 51.–77. lpp.) |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 51.–77. lpp.)

| (8) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.), 13. pants |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.), 13. pants

| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/65/EK (2002. gada 23. septembris) par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu (OV L 271, 9.10.2002., 16. lpp.) |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/65/EK (2002. gada 23. septembris) par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu (OV L 271, 9.10.2002., 16. lpp.)

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91 (OV L 46, 17.2.2004., 1. lpp.) |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91 (OV L 46, 17.2.2004., 1. lpp.)

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.) |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.)

| (12) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.) |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.)

| (13) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/114/EK (2006. gada 12. decembris) par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.), 1. pants, 2. panta c) punkts, un 4. līdz 8. pants |
| --- | --- |

(13)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/114/EK (2006. gada 12. decembris) par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.), 1. pants, 2. panta c) punkts, un 4. līdz 8. pants

| (14) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.) |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.)

| (15) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.) |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.)

| (16) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.) |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.)

| (17) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.), 22., 23. un 24. pants |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.), 22., 23. un 24. pants

| (18) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1.–1355. lpp.) |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1.–1355. lpp.)

| (19) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/122/EK (2009. gada 14. janvāris) par patērētāju aizsardzību attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar daļlaika lietojuma tiesībām, ilgtermiņa brīvdienu produktiem, tālākpārdošanas un apmaiņas līgumiem (OV L 33, 3.2.2009., 10. lpp.) |
| --- | --- |

(19)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/122/EK (2009. gada 14. janvāris) par patērētāju aizsardzību attiecībā uz dažiem aspektiem, kas saistīti ar daļlaika lietojuma tiesībām, ilgtermiņa brīvdienu produktiem, tālākpārdošanas un apmaiņas līgumiem (OV L 33, 3.2.2009., 10. lpp.)

| (20) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55.–93. lpp.) |
| --- | --- |

(20)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55.–93. lpp.)

| (21) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94.–136. lpp.) |
| --- | --- |

(21)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94.–136. lpp.)

| (22) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32.–96. lpp.) |
| --- | --- |

(22)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32.–96. lpp.)

| (23) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 924/2009 (2009. gada 16. septembris) par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (OV L 266, 9.10.2009., 11.–18. lpp.) |
| --- | --- |

(23)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 924/2009 (2009. gada 16. septembris) par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (OV L 266, 9.10.2009., 11.–18. lpp.)

| (24) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7.–17. lpp.) |
| --- | --- |

(24)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7.–17. lpp.)

| (25) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10.–35. lpp.) |
| --- | --- |

(25)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10.–35. lpp.)

| (26) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2009 (2009. gada 25. novembris) par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem (OV L 342, 22.12.2009., 46.–58. lpp.) |
| --- | --- |

(26)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2009 (2009. gada 25. novembris) par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem (OV L 342, 22.12.2009., 46.–58. lpp.)

| (27) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1.–155. lpp.), 183., 184., 185. un 186. pants |
| --- | --- |

(27)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1.–155. lpp.), 183., 184., 185. un 186. pants

| (28) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts), par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.), 9., 10., 11. un 19. līdz 26. pants |
| --- | --- |

(28)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts), par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.), 9., 10., 11. un 19. līdz 26. pants

| (29) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13.–35. lpp.) |
| --- | --- |

(29)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13.–35. lpp.)

| (30) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 66/2010 (2009. gada 25. novembris) par ES ekomarķējumu (OV L 27, 30.1.2010., 1.–19. lpp.) |
| --- | --- |

(30)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 66/2010 (2009. gada 25. novembris) par ES ekomarķējumu (OV L 27, 30.1.2010., 1.–19. lpp.)

| (31) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1177/2010 (2010. gada 24. novembris) par pasažieru tiesībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 334, 17.12.2010., 1. lpp.) |
| --- | --- |

(31)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1177/2010 (2010. gada 24. novembris) par pasažieru tiesībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 334, 17.12.2010., 1. lpp.)

| (32) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 181/2011 (2011. gada 16. februāris) par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp) |
| --- | --- |

(32)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 181/2011 (2011. gada 16. februāris) par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp)

| (33) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/24/ES (2011. gada 9. marts) par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (OV L 88, 4.4.2011., 45–65. lpp.) |
| --- | --- |

(33)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/24/ES (2011. gada 9. marts) par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (OV L 88, 4.4.2011., 45–65. lpp.)

| (34) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1.–73. lpp.) |
| --- | --- |

(34)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1.–73. lpp.)

| (35) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/83/ES (2011. gada 25. oktobris) par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.) |
| --- | --- |

(35)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/83/ES (2011. gada 25. oktobris) par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.)

| (36) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1169/2011 (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (OV L 304, 22.11.2011., 18.–63. lpp.) |
| --- | --- |

(36)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1169/2011 (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (OV L 304, 22.11.2011., 18.–63. lpp.)

| (37) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22.–37. lpp.) |
| --- | --- |

(37)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22.–37. lpp.)

| (38) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 531/2012 (2012. gada 13. jūnijs) par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (OV L 172, 30.6.2012., 10.–35. lpp.) |
| --- | --- |

(38)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 531/2012 (2012. gada 13. jūnijs) par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (OV L 172, 30.6.2012., 10.–35. lpp.)

| (39) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1.–56. lpp.) |
| --- | --- |

(39)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1.–56. lpp.)

| (40) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/11/ES (2013. gada 21. maijs) par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu (OV L 165, 18.6.2013., 63. lpp.), 13. pants |
| --- | --- |

(40)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/11/ES (2013. gada 21. maijs) par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu (OV L 165, 18.6.2013., 63. lpp.), 13. pants

| (41) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 524/2013 (2013. gada 21. maijs) par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē (Regula par patērētāju SIT) (OV L 165, 18.6.2013., 1 lpp.), 14. pants |
| --- | --- |

(41)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 524/2013 (2013. gada 21. maijs) par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē (Regula par patērētāju SIT) (OV L 165, 18.6.2013., 1 lpp.), 14. pants

| (42) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 345/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas riska kapitāla fondiem (OV L 115, 25.4.2013., 1.–17. lpp.) |
| --- | --- |

(42)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 345/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas riska kapitāla fondiem (OV L 115, 25.4.2013., 1.–17. lpp.)

| (43) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 346/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (OV L 115, 25.4.2013., 18.–38. lpp.) |
| --- | --- |

(43)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 346/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (OV L 115, 25.4.2013., 18.–38. lpp.)

| (44) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.), 10., 11., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 21., 22., 23. pants, 10. nodaļa un I un II pielikums |
| --- | --- |

(44)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.), 10., 11., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 21., 22., 23. pants, 10. nodaļa un I un II pielikums

| (45) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349.–496. lpp.) |
| --- | --- |

(45)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349.–496. lpp.)

| (46) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/92/ES (2014. gada 23. jūlijs) par maksājumu kontu tarifu salīdzināmību, maksājumu kontu maiņu un piekļuvi maksājumu kontiem ar pamatfunkcijām (OV L 257, 28.8.2014., 214. lpp.), 3. līdz 18. pants un 20. panta 2. punkts |
| --- | --- |

(46)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/92/ES (2014. gada 23. jūlijs) par maksājumu kontu tarifu salīdzināmību, maksājumu kontu maiņu un piekļuvi maksājumu kontiem ar pamatfunkcijām (OV L 257, 28.8.2014., 214. lpp.), 3. līdz 18. pants un 20. panta 2. punkts

| (47) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2302 (2015. gada 25. novembris) par kompleksiem ceļojumiem un saistītiem ceļojumu pakalpojumiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES un atceļ Padomes Direktīvu 90/314/EEK (OV L 326, 11.12.2015., 1. lpp.) |
| --- | --- |

(47)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2302 (2015. gada 25. novembris) par kompleksiem ceļojumiem un saistītiem ceļojumu pakalpojumiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES un atceļ Padomes Direktīvu 90/314/EEK (OV L 326, 11.12.2015., 1. lpp.)

| (48) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1286/2014 (2014. gada 26. novembris) par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem (OV L 352, 9.12.2014., 1.–23. lpp.) |
| --- | --- |

(48)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1286/2014 (2014. gada 26. novembris) par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem (OV L 352, 9.12.2014., 1.–23. lpp.)

| (49) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/760 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem (OV L 123, 19.5.2015., 98.–121. lpp.) |
| --- | --- |

(49)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/760 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem (OV L 123, 19.5.2015., 98.–121. lpp.)

| (50) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35.–127. lpp.) |
| --- | --- |

(50)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35.–127. lpp.)

| (51) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2120 (2015. gada 25. novembris), ar ko nosaka pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem un Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (OV L 310, 26.11.2015., 1.–18. lpp.) |
| --- | --- |

(51)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2120 (2015. gada 25. novembris), ar ko nosaka pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem un Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (OV L 310, 26.11.2015., 1.–18. lpp.)

| (52) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/97 (2016. gada 20. janvāris) par apdrošināšanas izplatīšanu (pārstrādāta redakcija) (OV L 26, 2.2.2016., 19.–59. lpp.) |
| --- | --- |

(52)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/97 (2016. gada 20. janvāris) par apdrošināšanas izplatīšanu (pārstrādāta redakcija) (OV L 26, 2.2.2016., 19.–59. lpp.)

| (53) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1.–88. lpp.) |
| --- | --- |

(53)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1.–88. lpp.)

| (54) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2341 (2016. gada 14. decembris) par arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI) darbību un uzraudzību (OV L 354, 23.12.2016., 37.–85. lpp.) |
| --- | --- |

(54)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2341 (2016. gada 14. decembris) par arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI) darbību un uzraudzību (OV L 354, 23.12.2016., 37.–85. lpp.)

| (55) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1128 (2017. gada 14. jūnijs) par tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārnesamību iekšējā tirgū (OV L 168, 30.6.2017., 1. lpp.) |
| --- | --- |

(55)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1128 (2017. gada 14. jūnijs) par tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārnesamību iekšējā tirgū (OV L 168, 30.6.2017., 1. lpp.)

| (56) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12.–82. lpp.) |
| --- | --- |

(56)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12.–82. lpp.)

| (57) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (2017. gada 14. jūnijs) par naudas tirgus fondiem (OV L 169, 30.6.2017., 8.–45. lpp.) |
| --- | --- |

(57)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (2017. gada 14. jūnijs) par naudas tirgus fondiem (OV L 169, 30.6.2017., 8.–45. lpp.)

| (58) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1369 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko izveido energomarķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (OV L 198, 28.7.2017., 1.–23. lpp.) |
| --- | --- |

(58)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1369 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko izveido energomarķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (OV L 198, 28.7.2017., 1.–23. lpp.)

| (59) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/302 (2018. gada 28. februāris), ar ko novērš nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu un citus diskriminācijas veidus iekšējā tirgū klientu valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ un groza Regulas (EK) Nr. 2006/2004 un (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK (OV L 60, 2.3.2018., 1. lpp.) |
| --- | --- |

(59)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/302 (2018. gada 28. februāris), ar ko novērš nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu un citus diskriminācijas veidus iekšējā tirgū klientu valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ un groza Regulas (EK) Nr. 2006/2004 un (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK (OV L 60, 2.3.2018., 1. lpp.)

| (59a) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīva 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.). [Gr. 103] |
| --- | --- |

(59a)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīva 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.). [Gr. 103]

| (59b) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/35/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (OV L 96, 29.3.2014., 357. lpp.). [Gr. 104] |
| --- | --- |

(59b)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/35/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (OV L 96, 29.3.2014., 357. lpp.). [Gr. 104]

| (59c) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.). [Gr. 105] |
| --- | --- |

(59c)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.). [Gr. 105]

| (59d) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/31/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz neautomātisko svaru pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 107. lpp.). [Gr. 106] |
| --- | --- |

(59d)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/31/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz neautomātisko svaru pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 107. lpp.). [Gr. 106]

| (59e) | Padomes 1989. gada 21. jūnija Regula (EEK) Nr. 2136/89, ar ko nosaka kopējus tirdzniecības standartus konservētām sardīnēm un tirdzniecības aprakstus konservētām sardīnēm un sardīņveida produktiem. [Gr. 107] |
| --- | --- |

(59e)

Padomes 1989. gada 21. jūnija Regula (EEK) Nr. 2136/89, ar ko nosaka kopējus tirdzniecības standartus konservētām sardīnēm un tirdzniecības aprakstus konservētām sardīnēm un sardīņveida produktiem. [Gr. 107]

| (59f) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu. [Gr. 108] |
| --- | --- |

(59f)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu. [Gr. 108]

---

(1)  Minētā direktīva tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/34/EK (1999. gada 10. maijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 85/374/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (OV L 141, 4.6.1999., 20.–21. lpp.).

II PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 2009/22/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts |
| 1. panta 2. punkts | 2. panta 1. punkts |
| — | 2. panta 2. punkts |
| — | 3. pants |
| 2. panta 1. punkts | 5. panta 1. punkts |
| 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 5. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts
  12. pants |
| — | 5. panta 2. punkta otrā daļa |
| 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 5. panta 3. punkts
  9. pants |
| 2. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 14. pants |
| 2. panta 2. punkts | 2. panta 3. punkts |
| 3. pants | 4. panta 1. līdz 3. punkts |
| — | 4. panta 4. punkts |
| — | 4. panta 5. punkts |
| — | 5. panta 4. punkts |
| — | 6. pants |
| — | 7. pants |
| — | 8. pants |
| — | 10. pants |
| — | 11. pants |
| — | 13. pants |
| — | 15. pants |
| 4. pants | 16. pants |
| 5. pants | — |
| 6. pants | 18. pants |
| 7. pants | 1. panta 2. punkts |
| 8. pants | 19. pants |
| 9. pants | 17. pants |
| — | 20. pants |
| 10. pants | 21. pants |
| 11. pants | 22. pants |

Direktīva 2009/22/EK

Šī direktīva

1. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts

1. panta 2. punkts

2. panta 1. punkts

—

2. panta 2. punkts

—

3. pants

2. panta 1. punkts

5. panta 1. punkts

2. panta 1. punkta a) apakšpunkts

5. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts

12. pants

—

5. panta 2. punkta otrā daļa

2. panta 1. punkta b) apakšpunkts

5. panta 3. punkts

9. pants

2. panta 1. punkta c) apakšpunkts

14. pants

2. panta 2. punkts

2. panta 3. punkts

3. pants

4. panta 1. līdz 3. punkts

—

4. panta 4. punkts

—

4. panta 5. punkts

—

5. panta 4. punkts

—

6. pants

—

7. pants

—

8. pants

—

10. pants

—

11. pants

—

13. pants

—

15. pants

4. pants

16. pants

5. pants

—

6. pants

18. pants

7. pants

1. panta 2. punkts

8. pants

19. pants

9. pants

17. pants

—

20. pants

10. pants

21. pants

11. pants

22. pants

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/179 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/179

---

P8_TA(2019)0223

Protokols Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam (Horvātijas Republikas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam, ar ko izveido apvienību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (09547/2018 – C8-0021/2019 – 2018/0080(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 108/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (09547/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (09547/2018),

| — | ņemot vērā protokola projektu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam, ar ko izveido apvienību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (09548/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokola projektu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam, ar ko izveido apvienību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (09548/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0021/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0021/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0164/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0164/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Izraēlas Valstij. |
| --- | --- |

2.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/180 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/180

---

P8_TA(2019)0225

Sezonālās laika maiņas pārtraukšana ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārtrauc sezonālo laika maiņu un atceļ Direktīvu 2000/84/EK (COM(2018)0639 – C8-0408/2018 – 2018/0332(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0639), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0639),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0408/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0408/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu ir iesniedzis Dānijas parlaments, Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta un Apvienotās Karalistes Lordu palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu ir iesniedzis Dānijas parlaments, Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta un Apvienotās Karalistes Lordu palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1) , |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1) ,

| — | ņemot vērā rezultātus, kas gūti Eiropas Komisijas organizētajā apspriešanā tiešsaistē laikposmā no 2018. gada 4. jūlija līdz 2018. gada 16. augustam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezultātus, kas gūti Eiropas Komisijas organizētajā apspriešanā tiešsaistē laikposmā no 2018. gada 4. jūlija līdz 2018. gada 16. augustam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Juridiskās komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0169/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Juridiskās komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0169/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 305. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0332

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko pārtrauc sezonālo laika maiņu un atceļ Direktīvu 2000/84/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Agrāk dalībvalstis valsts līmenī bija izvēlējušās ieviest pāreju uz vasaras laiku. Tādēļ, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību, bija svarīgi visā Savienībā noteikt vienotu datumu un laiku, kad notiek pāreja uz vasaras laiku un atpakaļ
  , koordinējot laika maiņu dalībvalstīs
  . Patlaban saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/84/EK (3) visas dalībvalstis vasaras laika režīmu piemēro, sākot

  divreiz gadā veic sezonālu laika maiņu. Pāreja
  no
  standarta laika uz vasaras laiku notiek
  marta pēdējās svētdienas

  pēdējā svētdienā un to piemēro
  līdz tā paša gada oktobra pēdējai svētdienai. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Agrāk dalībvalstis valsts līmenī bija izvēlējušās ieviest pāreju uz vasaras laiku. Tādēļ, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību, bija svarīgi visā Savienībā noteikt vienotu datumu un laiku, kad notiek pāreja uz vasaras laiku un atpakaļ
  , koordinējot laika maiņu dalībvalstīs
  . Patlaban saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/84/EK (3) visas dalībvalstis vasaras laika režīmu piemēro, sākot

  divreiz gadā veic sezonālu laika maiņu. Pāreja
  no
  standarta laika uz vasaras laiku notiek
  marta pēdējās svētdienas

  pēdējā svētdienā un to piemēro
  līdz tā paša gada oktobra pēdējai svētdienai. [Gr. 1]

| (2) | Ņemot vērā vairākus lūgumrakstus, pilsoņu iniciatīvas un parlamentāros jautājumus,
  Eiropas Parlaments 2018. gada 8. februāra rezolūcijā aicināja Komisiju veikt
  rūpīgu
  novērtējumu par vasaras laika noteikumiem, kuri paredzēti ar Direktīvu 2000/84/EK, un vajadzības gadījumā nākt klajā ar priekšlikumu tās pārskatīšanai. Minētajā rezolūcijā arī apstiprināts,

  uzsvērts
  , ka ir svarīgi saglabāt saskaņotu
  un koordinētu
  pieeju laika režīmam visā Savienībā
  un vienotu ES laika režīmu
  . [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā vairākus lūgumrakstus, pilsoņu iniciatīvas un parlamentāros jautājumus,
  Eiropas Parlaments 2018. gada 8. februāra rezolūcijā aicināja Komisiju veikt
  rūpīgu
  novērtējumu par vasaras laika noteikumiem, kuri paredzēti ar Direktīvu 2000/84/EK, un vajadzības gadījumā nākt klajā ar priekšlikumu tās pārskatīšanai. Minētajā rezolūcijā arī apstiprināts,

  uzsvērts
  , ka ir svarīgi saglabāt saskaņotu
  un koordinētu
  pieeju laika režīmam visā Savienībā
  un vienotu ES laika režīmu
  . [Gr. 2]

| (3) | Komisija ir izpētījusi pieejamos pierādījumus, kuri norāda, ka svarīgi ir, lai šajā jomā pastāvētu saskaņoti Savienības noteikumi, jo tie vajadzīgi, lai nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību
  , radītu prognozējamību un ilgtermiņa noteiktību
  un inter alia nepieļautu transporta operāciju plānošanas un informācijas un komunikācijas sistēmu darbības traucējumus, augstākas pārrobežu tirdzniecības izmaksas vai zemāku ražīgumu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem. Nav gūti pārliecinoši pierādījumi, ka ieguvumi no pārejas uz vasaras laiku atsvērtu neērtības, ko rada laika režīma maiņa divas reizes gadā.
  [Gr. 3] |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir izpētījusi pieejamos pierādījumus, kuri norāda, ka svarīgi ir, lai šajā jomā pastāvētu saskaņoti Savienības noteikumi, jo tie vajadzīgi, lai nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību
  , radītu prognozējamību un ilgtermiņa noteiktību
  un inter alia nepieļautu transporta operāciju plānošanas un informācijas un komunikācijas sistēmu darbības traucējumus, augstākas pārrobežu tirdzniecības izmaksas vai zemāku ražīgumu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem. Nav gūti pārliecinoši pierādījumi, ka ieguvumi no pārejas uz vasaras laiku atsvērtu neērtības, ko rada laika režīma maiņa divas reizes gadā.
  [Gr. 3]

| (3a) | Sabiedriskās debates par sezonālo laika maiņu nav nekas jauns, un kopš vasaras laika ieviešanas ir bijušas vairākas iniciatīvas, kuru mērķis bija izbeigt šādu praksi. Atsevišķas dalībvalstis rīkoja apspriešanās valsts mērogā, un lielākā daļa uzņēmumu un ieinteresēto personu atbalstīja šādas prakses izbeigšanu. Arī Eiropas Komisijas rīkotās apspriešanas rezultātā gūtais secinājums bija tāds pats. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(3a)

Sabiedriskās debates par sezonālo laika maiņu nav nekas jauns, un kopš vasaras laika ieviešanas ir bijušas vairākas iniciatīvas, kuru mērķis bija izbeigt šādu praksi. Atsevišķas dalībvalstis rīkoja apspriešanās valsts mērogā, un lielākā daļa uzņēmumu un ieinteresēto personu atbalstīja šādas prakses izbeigšanu. Arī Eiropas Komisijas rīkotās apspriešanas rezultātā gūtais secinājums bija tāds pats. [Gr. 4]

| (3b) | Šajā kontekstā piemērs varētu būt lopkopju situācija, kad pāreja uz vasaras laiku sākotnēji tika uzskatīta par nesaderīgu ar lauksaimniecības darba praksi, jo īpaši attiecībā uz jau tā ļoti agro darba dienas sākumu atbilstoši standarta laikam. Turklāt tika uzskatīts, ka laika maiņa divreiz gadā padara grūtāku produkcijas vai dzīvnieku pārvietošanu uz tirgiem. Visbeidzot, govju dabiskā slaukšanas ritma saglabāšanas dēļ tika pieņemts, ka samazināsies piena izslaukums. Tomēr moderns lauksaimniecības aprīkojums un prakse ir radikāli pārveidojusi lauksaimniecību tā, ka lielākā daļa no šiem apsvērumiem vairs nav svarīgi, kamēr joprojām ir aktuālas bažas par dzīvnieku bioritmu, kā arī lauksaimnieku darba apstākļiem. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(3b)

Šajā kontekstā piemērs varētu būt lopkopju situācija, kad pāreja uz vasaras laiku sākotnēji tika uzskatīta par nesaderīgu ar lauksaimniecības darba praksi, jo īpaši attiecībā uz jau tā ļoti agro darba dienas sākumu atbilstoši standarta laikam. Turklāt tika uzskatīts, ka laika maiņa divreiz gadā padara grūtāku produkcijas vai dzīvnieku pārvietošanu uz tirgiem. Visbeidzot, govju dabiskā slaukšanas ritma saglabāšanas dēļ tika pieņemts, ka samazināsies piena izslaukums. Tomēr moderns lauksaimniecības aprīkojums un prakse ir radikāli pārveidojusi lauksaimniecību tā, ka lielākā daļa no šiem apsvērumiem vairs nav svarīgi, kamēr joprojām ir aktuālas bažas par dzīvnieku bioritmu, kā arī lauksaimnieku darba apstākļiem. [Gr. 5]

| (4) | Norit aktīva sabiedriskā apspriešana par pāreju uz vasaras laiku
  . Komisijas rīkotajā sabiedriskajā apspriešanā piedalījās aptuveni 4,6 miljoni iedzīvotāju, un tas ir lielākais skaits atbilžu, kas jebkad saņemts kādā Komisijas rīkotā apspriešanā. Turklāt vairākas pilsoņu iniciatīvas ir parādījušas sabiedrības bažas saistībā ar pulksteņrādītāju pagriešanu divreiz gadā
  , un vairākas dalībvalstis jau ir paziņojušas, ka dotu priekšroku laika režīma maiņas pārtraukšanai. Ņemot vērā iepriekš aprakstīto notikumu attīstību, ir nepieciešams arī turpmāk nodrošināt pienācīgu iekšējā tirgus darbību un nepieļaut būtiskus iekšējā tirgus traucējumus, ko varētu radīt atšķirības starp dalībvalstīm šajā jomā. Tādēļ būtu lietderīgi koordinēti
  un saskaņoti
  izbeigt vasaras laika noteikumu piemērošanu. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(4)

Norit aktīva sabiedriskā apspriešana par pāreju uz vasaras laiku
  . Komisijas rīkotajā sabiedriskajā apspriešanā piedalījās aptuveni 4,6 miljoni iedzīvotāju, un tas ir lielākais skaits atbilžu, kas jebkad saņemts kādā Komisijas rīkotā apspriešanā. Turklāt vairākas pilsoņu iniciatīvas ir parādījušas sabiedrības bažas saistībā ar pulksteņrādītāju pagriešanu divreiz gadā
  , un vairākas dalībvalstis jau ir paziņojušas, ka dotu priekšroku laika režīma maiņas pārtraukšanai. Ņemot vērā iepriekš aprakstīto notikumu attīstību, ir nepieciešams arī turpmāk nodrošināt pienācīgu iekšējā tirgus darbību un nepieļaut būtiskus iekšējā tirgus traucējumus, ko varētu radīt atšķirības starp dalībvalstīm šajā jomā. Tādēļ būtu lietderīgi koordinēti
  un saskaņoti
  izbeigt vasaras laika noteikumu piemērošanu. [Gr. 6]

| (4a) | Hronobioloģija apliecina, ka cilvēka ķermeņa bioritmu ietekmē jebkāda laika maiņa, kas varētu nelabvēlīgi skart cilvēka veselību. Jaunākie zinātniskie dati skaidri liecina par saikni starp laika maiņu un sirds un asinsvadu slimībām, iekaisuma slimībām vai hipertensiju, kas saistīta ar diennakts cikla traucējumiem. Dažas grupas, piemēram, bērni un veci cilvēki, ir īpaši neaizsargātas. Tāpēc, lai aizsargātu sabiedrības veselību, ir lietderīgi izbeigt sezonālu laika maiņu. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(4a)

Hronobioloģija apliecina, ka cilvēka ķermeņa bioritmu ietekmē jebkāda laika maiņa, kas varētu nelabvēlīgi skart cilvēka veselību. Jaunākie zinātniskie dati skaidri liecina par saikni starp laika maiņu un sirds un asinsvadu slimībām, iekaisuma slimībām vai hipertensiju, kas saistīta ar diennakts cikla traucējumiem. Dažas grupas, piemēram, bērni un veci cilvēki, ir īpaši neaizsargātas. Tāpēc, lai aizsargātu sabiedrības veselību, ir lietderīgi izbeigt sezonālu laika maiņu. [Gr. 7]

| (4b) | Teritorijas, kas nav dalībvalstu aizjūras teritorijas, ir sagrupētas trīs dažādās laika zonās vai standarta laikos, t. i., GMT, GMT+1 un GMT+2. Eiropas Savienības lielums ziemeļu-dienvidu virzienā nozīmē, ka laika ietekme uz dienasgaismu dažādās Savienības daļās ir atšķirīga. Tāpēc ir svarīgi, lai dalībvalstis pirms lēmuma pieņemšanas par savas laika zonu maiņu ņemtu vērā laika ģeogrāfiskos aspektus, t. i., dabiskās laika zonas un ģeogrāfisko pozīciju. Dalībvalstīm būtu jāapspriežas ar iedzīvotājiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām pirms lēmuma par to laika joslas maiņu. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(4b)

Teritorijas, kas nav dalībvalstu aizjūras teritorijas, ir sagrupētas trīs dažādās laika zonās vai standarta laikos, t. i., GMT, GMT+1 un GMT+2. Eiropas Savienības lielums ziemeļu-dienvidu virzienā nozīmē, ka laika ietekme uz dienasgaismu dažādās Savienības daļās ir atšķirīga. Tāpēc ir svarīgi, lai dalībvalstis pirms lēmuma pieņemšanas par savas laika zonu maiņu ņemtu vērā laika ģeogrāfiskos aspektus, t. i., dabiskās laika zonas un ģeogrāfisko pozīciju. Dalībvalstīm būtu jāapspriežas ar iedzīvotājiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām pirms lēmuma par to laika joslas maiņu. [Gr. 8]

| (4c) | Ar vairākām pilsoņu iniciatīvām tiek uzsvērtas viņu bažas par pulksteņa rādītāju pagriešanu divas reizes gadā un dalībvalstīm būtu jādod laiks un iespēja veikt pašu rīkotas publiskas apspriešanas un ietekmes novērtējumus, lai labāk saprastu sezonālās laika maiņas pārtraukšanas ietekmi visos reģionos. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(4c)

Ar vairākām pilsoņu iniciatīvām tiek uzsvērtas viņu bažas par pulksteņa rādītāju pagriešanu divas reizes gadā un dalībvalstīm būtu jādod laiks un iespēja veikt pašu rīkotas publiskas apspriešanas un ietekmes novērtējumus, lai labāk saprastu sezonālās laika maiņas pārtraukšanas ietekmi visos reģionos. [Gr. 9]

| (4d) | Laika maiņa un pāreja uz vasaras laiku rada iespaidu, ka vasaras mēnešos saule riet vēlāk. Daudzu Savienības iedzīvotāju ieskatā vasara ir sinonīms saules gaismai, kas spīd līdz vēlam vakaram. Pāreja uz “standarta” laiku radītu situāciju, ka vasarā saule norietēs stundu agrāk, samazinot laikposmu gadā, kad dienasgaismu var baudīt vēl vēlu vakarā. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(4d)

Laika maiņa un pāreja uz vasaras laiku rada iespaidu, ka vasaras mēnešos saule riet vēlāk. Daudzu Savienības iedzīvotāju ieskatā vasara ir sinonīms saules gaismai, kas spīd līdz vēlam vakaram. Pāreja uz “standarta” laiku radītu situāciju, ka vasarā saule norietēs stundu agrāk, samazinot laikposmu gadā, kad dienasgaismu var baudīt vēl vēlu vakarā. [Gr. 10]

| (4e) | Daudzos pētījumos ir aplūkota saikne starp pāreju uz vasaras laiku un infarkta risku, ķermeņa ritma traucējumiem, miega trūkumu, koncentrācijas un uzmanības trūkumu, paaugstinātu nelaimes gadījumu risku, zemāku apmierinātības līmeni ar dzīvi un pat pašnāvību īpatsvaru. Tomēr ilgāka dienasgaismas izmantošana, ārpustelpu aktivitātes pēc darba vai skolas un uzturēšanās saules gaismā noteikti rada pozitīvu ilgtermiņa ietekmi uz vispārējo labklājību. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(4e)

Daudzos pētījumos ir aplūkota saikne starp pāreju uz vasaras laiku un infarkta risku, ķermeņa ritma traucējumiem, miega trūkumu, koncentrācijas un uzmanības trūkumu, paaugstinātu nelaimes gadījumu risku, zemāku apmierinātības līmeni ar dzīvi un pat pašnāvību īpatsvaru. Tomēr ilgāka dienasgaismas izmantošana, ārpustelpu aktivitātes pēc darba vai skolas un uzturēšanās saules gaismā noteikti rada pozitīvu ilgtermiņa ietekmi uz vispārējo labklājību. [Gr. 11]

| (4f) | Sezonāla laika maiņa negatīvi ietekmē arī dzīvnieku labturību, kas apstiprinās arī lauksaimnieciskajā ražošanā, piemēram, samazinoties govju izslaukumam. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(4f)

Sezonāla laika maiņa negatīvi ietekmē arī dzīvnieku labturību, kas apstiprinās arī lauksaimnieciskajā ražošanā, piemēram, samazinoties govju izslaukumam. [Gr. 12]

| (4 g) | Plaši izplatīts ir viedoklis, ka sezonāla laika maiņa rada enerģijas ietaupījumus. Tas arī bija galvenais iemesls laika maiņu sākotnējai ieviešanai pagājušajā gadsimtā. Tomēr pētījumi liecina — lai gan sezonāla laika maiņa varētu nedaudz samazināt enerģijas patēriņu Savienībā kopumā, tas netiek panākts katrā dalībvalstī. Enerģiju, kas tiek saglabāta, pārejot uz vasaras laiku, varētu arī atsvērt lielāks enerģijas patēriņš apkurei. Turklāt rezultātus ir grūti interpretēt, jo tos spēcīgi ietekmē ārēji faktori, piemēram, meteoroloģiskie apstākļi, enerģijas lietotāju izturēšanās vai pašlaik noritošā enerģētikas pārkārtošana. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(4 g)

Plaši izplatīts ir viedoklis, ka sezonāla laika maiņa rada enerģijas ietaupījumus. Tas arī bija galvenais iemesls laika maiņu sākotnējai ieviešanai pagājušajā gadsimtā. Tomēr pētījumi liecina — lai gan sezonāla laika maiņa varētu nedaudz samazināt enerģijas patēriņu Savienībā kopumā, tas netiek panākts katrā dalībvalstī. Enerģiju, kas tiek saglabāta, pārejot uz vasaras laiku, varētu arī atsvērt lielāks enerģijas patēriņš apkurei. Turklāt rezultātus ir grūti interpretēt, jo tos spēcīgi ietekmē ārēji faktori, piemēram, meteoroloģiskie apstākļi, enerģijas lietotāju izturēšanās vai pašlaik noritošā enerģētikas pārkārtošana. [Gr. 13]

| (5) | Šai direktīvai nevajadzētu skart individuālu dalībvalstu tiesības lemt par standarta laiku vai laikiem tās jurisdikcijā esošās teritorijās, uz ko attiecas Līgumu teritoriālā piemērošanas joma, kā arī par turpmākām standarta laika maiņām. Tomēr, lai nodrošinātu, ka tikai dažu atsevišķu dalībvalstu pāreja uz vasaras laika režīmu netraucētu iekšējā tirgus darbību, dalībvalstīm būtu jāatturas no sezonāla rakstura standarta laika maiņas visās to jurisdikcijā esošās teritorijās, ja šāda pulksteņrādītāju pagriešana ir uzskatāma par laika zonas maiņu. Turklāt, lai pēc iespējas mazinātu traucējumus inter alia transporta, sakaru un citās saistītās nozarēs, dalībvalstīm būtu savlaicīgi jāinformē Komisija par savu nodomu mainīt standarta laiku un pēc tam piemērot paziņotās izmaiņas. Pamatojoties uz šādu paziņojumu, Komisijai būtu

  vēlākais līdz


  2020. gada 1
  . 
  aprīlim
  jāinformē visas pārējās dalībvalstis, lai

  Komisija
  ,
  ja
  tās varētu veikt visus vajadzīgos pasākumus. Komisijai, publicējot šo informāciju, būtu arī jāinformē sabiedrība un ieinteresētās personas.

  plāno mainīt savu standarta laiku 2021
  . 
  gada oktobra pēdējā svētdienā
  . [Gr. 14] |
| --- | --- |

(5)

Šai direktīvai nevajadzētu skart individuālu dalībvalstu tiesības lemt par standarta laiku vai laikiem tās jurisdikcijā esošās teritorijās, uz ko attiecas Līgumu teritoriālā piemērošanas joma, kā arī par turpmākām standarta laika maiņām. Tomēr, lai nodrošinātu, ka tikai dažu atsevišķu dalībvalstu pāreja uz vasaras laika režīmu netraucētu iekšējā tirgus darbību, dalībvalstīm būtu jāatturas no sezonāla rakstura standarta laika maiņas visās to jurisdikcijā esošās teritorijās, ja šāda pulksteņrādītāju pagriešana ir uzskatāma par laika zonas maiņu. Turklāt, lai pēc iespējas mazinātu traucējumus inter alia transporta, sakaru un citās saistītās nozarēs, dalībvalstīm būtu savlaicīgi jāinformē Komisija par savu nodomu mainīt standarta laiku un pēc tam piemērot paziņotās izmaiņas. Pamatojoties uz šādu paziņojumu, Komisijai būtu

  vēlākais līdz


  2020. gada 1
  . 
  aprīlim
  jāinformē visas pārējās dalībvalstis, lai

  Komisija
  ,
  ja
  tās varētu veikt visus vajadzīgos pasākumus. Komisijai, publicējot šo informāciju, būtu arī jāinformē sabiedrība un ieinteresētās personas.

  plāno mainīt savu standarta laiku 2021
  . 
  gada oktobra pēdējā svētdienā
  . [Gr. 14]

| (6) | Tāpēc būtu jāizbeidz saskaņota pāreja uz vasaras laiku, kā to nosaka Direktīva 2000/84/EK, un būtu jāievieš vienoti noteikumi, ar ko novērš, ka dalībvalstis piemēro atšķirīgus sezonālos laika režīmus, pagriežot pulksteņrādītājus vairāk nekā vienu reizi gadā, kā arī būtu jānosaka pienākums paziņot plānotās standarta laika izmaiņas. Šīs direktīvas mērķis ir noteiktā veidā sekmēt netraucētu iekšējā tirgus darbību, un tai attiecīgi būtu jābūt balstītai uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pantu, kuru interpretē atbilstīgi pastāvīgajai Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc būtu jāizbeidz saskaņota pāreja uz vasaras laiku, kā to nosaka Direktīva 2000/84/EK, un būtu jāievieš vienoti noteikumi, ar ko novērš, ka dalībvalstis piemēro atšķirīgus sezonālos laika režīmus, pagriežot pulksteņrādītājus vairāk nekā vienu reizi gadā, kā arī būtu jānosaka pienākums paziņot plānotās standarta laika izmaiņas. Šīs direktīvas mērķis ir noteiktā veidā sekmēt netraucētu iekšējā tirgus darbību, un tai attiecīgi būtu jābūt balstītai uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pantu, kuru interpretē atbilstīgi pastāvīgajai Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai. [Gr. 15]

| (6a) | Pirms lēmuma par to, kādu standarta laiku piemērot katrā dalībvalstī, iepriekš jārīko konsultācijas un pētījumi, ar ko ņem vērā iedzīvotāju vēlmes, ģeogrāfiskos variantus, reģionālās atšķirības, darba režīma standartus un citus faktorus, kas ir nozīmīgi konkrētajai dalībvalstij. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt pietiekami ilgam laikam, lai analizētu priekšlikuma ietekmi un izvēlētos to risinājumu, kas vislabāk kalpo tās iedzīvotājiem, vienlaikus ņemot vērā iekšējā tirgus pienācīgu darbību. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(6a)

Pirms lēmuma par to, kādu standarta laiku piemērot katrā dalībvalstī, iepriekš jārīko konsultācijas un pētījumi, ar ko ņem vērā iedzīvotāju vēlmes, ģeogrāfiskos variantus, reģionālās atšķirības, darba režīma standartus un citus faktorus, kas ir nozīmīgi konkrētajai dalībvalstij. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt pietiekami ilgam laikam, lai analizētu priekšlikuma ietekmi un izvēlētos to risinājumu, kas vislabāk kalpo tās iedzīvotājiem, vienlaikus ņemot vērā iekšējā tirgus pienācīgu darbību. [Gr. 16]

| (6b) | Pāreja uz laika noteikšanas kārtību bez sezonālām laika maiņām radīs pārejas izmaksas, jo īpaši attiecībā uz IT sistēmām transportā un citās nozarēs. Lai ievērojami samazinātu pārejas izmaksas, ir vajadzīgs saprātīgs sagatavošanās periods šīs direktīvas īstenošanai. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(6b)

Pāreja uz laika noteikšanas kārtību bez sezonālām laika maiņām radīs pārejas izmaksas, jo īpaši attiecībā uz IT sistēmām transportā un citās nozarēs. Lai ievērojami samazinātu pārejas izmaksas, ir vajadzīgs saprātīgs sagatavošanās periods šīs direktīvas īstenošanai. [Gr. 17]

| (7) | Šī direktīva būtu jāpiemēro no 2019. 
  2021
  . gada 1. aprīļa, tādējādi pēdējai pārejai uz vasaras laika režīmu, ko nosaka Direktīvas 2000/84/EK noteikumi, visās dalībvalstīs būtu jānotiek 2019. 
  2021
  . gada 31. martā

  marta pēdējā svētdienā
  plkst. 1.00 pēc koordinētā universālā laika. Dalībvalstīm, kuras pēc minētā vasaras laika perioda beigām par savu standarta laiku plāno noteikt laika režīmu, kas saskaņā ar Direktīvu 2000/84/EK atbilst ziemas laika režīmam, pāreja uz šādu standarta laiku būtu jāveic 2019. 
  2021
  . gada 27.oktobrī

  oktobra pēdējā svētdienā
  plkst. 1.00 pēc koordinētā universālā laika, nodrošinot, ka līdzīgas ilgtermiņa laika pārmaiņas dažādās dalībvalstīs notiek vienlaicīgi. Lēmumus par standarta laiku, ko katra dalībvalsts piemēros no 2019. 
  2021
  . gada, būtu vēlams pieņemt saskaņoti. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(7)

Šī direktīva būtu jāpiemēro no 2019. 
  2021
  . gada 1. aprīļa, tādējādi pēdējai pārejai uz vasaras laika režīmu, ko nosaka Direktīvas 2000/84/EK noteikumi, visās dalībvalstīs būtu jānotiek 2019. 
  2021
  . gada 31. martā

  marta pēdējā svētdienā
  plkst. 1.00 pēc koordinētā universālā laika. Dalībvalstīm, kuras pēc minētā vasaras laika perioda beigām par savu standarta laiku plāno noteikt laika režīmu, kas saskaņā ar Direktīvu 2000/84/EK atbilst ziemas laika režīmam, pāreja uz šādu standarta laiku būtu jāveic 2019. 
  2021
  . gada 27.oktobrī

  oktobra pēdējā svētdienā
  plkst. 1.00 pēc koordinētā universālā laika, nodrošinot, ka līdzīgas ilgtermiņa laika pārmaiņas dažādās dalībvalstīs notiek vienlaicīgi. Lēmumus par standarta laiku, ko katra dalībvalsts piemēros no 2019. 
  2021
  . gada, būtu vēlams pieņemt saskaņoti. [Gr. 18]

| (7a) | Lai nodrošinātu šīs direktīvas saskaņotu īstenošanu, dalībvalstīm būtu savstarpēji jāsadarbojas un lēmumi par plānoto laika režīmu jāpieņem saskaņotā un koordinētā veidā. Tāpēc būtu jāizveido koordinācijas mehānisms, kura sastāvā ir viens iecelts pārstāvis no katras dalībvalsts un viens Komisijas pārstāvis. Koordinācijas mehānismā būtu jāapspriež un jānovērtē paredzētā lēmuma par kādas dalībvalsts standarta laiku potenciālā ietekme uz iekšējā tirgus darbību, lai novērstu būtiskus tā traucējumus. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(7a)

Lai nodrošinātu šīs direktīvas saskaņotu īstenošanu, dalībvalstīm būtu savstarpēji jāsadarbojas un lēmumi par plānoto laika režīmu jāpieņem saskaņotā un koordinētā veidā. Tāpēc būtu jāizveido koordinācijas mehānisms, kura sastāvā ir viens iecelts pārstāvis no katras dalībvalsts un viens Komisijas pārstāvis. Koordinācijas mehānismā būtu jāapspriež un jānovērtē paredzētā lēmuma par kādas dalībvalsts standarta laiku potenciālā ietekme uz iekšējā tirgus darbību, lai novērstu būtiskus tā traucējumus. [Gr. 19]

| (7b) | Komisijai būtu jānovērtē, vai paredzētie laika režīmi dažādās dalībvalstīs var ievērojami un pastāvīgi kavēt iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Ja minētais novērtējums neiesaka dalībvalstīm pārskatīt paredzētos laika režīmus, Komisijai vajadzētu būt iespējai atlikt šīs direktīvas piemērošanas dienu uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus, un attiecīgā gadījumā iesniegt tiesību akta priekšlikumu. Tāpēc un lai nodrošinātu šīs direktīvas pareizu piemērošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz šīs direktīvas piemērošanas dienas atlikšanu uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(7b)

Komisijai būtu jānovērtē, vai paredzētie laika režīmi dažādās dalībvalstīs var ievērojami un pastāvīgi kavēt iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Ja minētais novērtējums neiesaka dalībvalstīm pārskatīt paredzētos laika režīmus, Komisijai vajadzētu būt iespējai atlikt šīs direktīvas piemērošanas dienu uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus, un attiecīgā gadījumā iesniegt tiesību akta priekšlikumu. Tāpēc un lai nodrošinātu šīs direktīvas pareizu piemērošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz šīs direktīvas piemērošanas dienas atlikšanu uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus. [Gr. 20]

| (8) | Šīs direktīvas īstenošana būtu jāuzrauga. Uzraudzības rezultātus Komisijai ziņojuma veidā būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētais ziņojums būtu jāsagatavo, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis dara pieejamu Komisijai pietiekami savlaicīgi, lai ziņojumu varētu iesniegt noteiktajā laikā. |
| --- | --- |

(8)

Šīs direktīvas īstenošana būtu jāuzrauga. Uzraudzības rezultātus Komisijai ziņojuma veidā būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētais ziņojums būtu jāsagatavo, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis dara pieejamu Komisijai pietiekami savlaicīgi, lai ziņojumu varētu iesniegt noteiktajā laikā.

| (9) | Ņemot vērā, ka individuālas dalībvalstis šīs direktīvas mērķus attiecībā uz saskaņotu laika režīmu pienācīgi sasniegt nevar, taču tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā, ka individuālas dalībvalstis šīs direktīvas mērķus attiecībā uz saskaņotu laika režīmu pienācīgi sasniegt nevar, taču tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (10) | Saskaņotie laika režīmi būtu jāpiemēro, ievērojot noteikumus par Līgumu teritoriālo piemērošanas jomu, kā noteikts LESD 355. pantā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņotie laika režīmi būtu jāpiemēro, ievērojot noteikumus par Līgumu teritoriālo piemērošanas jomu, kā noteikts LESD 355. pantā.

| (11) | Tādēļ Direktīva 2000/84/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ Direktīva 2000/84/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

1.   Dalībvalstis neveic sezonālu sava standarta laika vai laiku maiņu.

2.   Neatkarīgi

  Atkāpjoties
  no 1. punkta, dalībvalstis 2019. 
  2021
  . gadā joprojām drīkst piemērot sezonālu standarta laika vai laiku maiņu ar nosacījumu, ka pāreju īsteno 2019. 
  minētā
  gada 27. oktobrī

  oktobra pēdējā svētdienā
  plkst. 1.00 pēc koordinētā universālā laika. Dalībvalstis
  par
  šo lēmumu paziņo saskaņā ar 2. pantu.

  informē Komisiju vēlākais līdz


  2020. gada 1
  . 
  aprīlim
  . [Gr. 21]

2. pants

1.   Neskarot 1. pantu, ja kāda dalībvalsts jebkurā no tās jurisdikcijā esošām teritorijām nolemj mainīt standarta laiku vai laikus, tā vismaz sešus mēnešus pirms pārmaiņu stāšanās spēkā par tām informē Komisiju. Ja dalībvalsts

  Ar šo tiek izveidots koordinācijas mehānisms
  ,
  kura mērķis
  ir veikusi minēto paziņošanu

  nodrošināt saskaņotu
  un nav to atsaukusi vismaz sešus mēnešus pirms plānoto pārmaiņu spēkā stāšanās dienas, paziņotā

  koordinētu pieeju
  laika maiņa ir jāpiemēro.

  režīmiem visā Savienībā
  . [Gr. 22]

2.   Viena mēneša laikā pēc paziņojuma saņemšanas Komisija par pārmaiņām informē pārējās dalībvalstis

  Koordinācijas mehānismā piedalās viens iecelts pārstāvis no katras dalībvalsts
  un minēto informāciju publicē

  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  .
  viens Komisijas pārstāvis
  . [Gr. 23]

2.a
     
  Ja dalībvalsts paziņo Komisijai par savu lēmumu saskaņā ar 1. panta 2. punktu, koordinācijas mehānisms tiek sasaukts ar mērķi apspriest un novērtēt paredzētās izmaiņas potenciālo ietekmi uz iekšējā tirgus darbību, lai izvairītos no būtiskiem traucējumiem. [Gr. 24]

2.b
     
  Ja, pamatojoties uz 2.a punktā minēto novērtējumu, Komisija uzskata, ka paredzētā izmaiņa būtiski ietekmēs iekšējā tirgus pienācīgu darbību, tā par to informē paziņotāju dalībvalsti. [Gr. 25]

2.c
     
  Vēlākais līdz 2020. gada 31. oktobrim paziņotāja dalībvalsts pieņem lēmumu par sava nodoma īstenošanu vai atteikšanos no tā. Ja paziņotāja dalībvalsts nolemj paturēt spēkā savu nodomu, tā sniedz detalizētu paskaidrojumu par to, kā tā risinās izmaiņas negatīvo ietekmi uz iekšējā tirgus darbību. [Gr. 26]

3. pants

1.   Komisija vēlākais līdz 2024. 
  2025
  . gada 31. decembrim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei
  novērtējuma ziņojumu
  par šīs direktīvas
  piemērošanu un
  īstenošanu
  , vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu tās pārskatīšanai, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu, kurā iesaistītas visas attiecīgās ieinteresētās personas
  . [Gr. 27]

2.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2024. 
  2025
  . gada 30. aprīlim iesniedz Komisijai attiecīgo informāciju. [Gr. 28]

4. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2019. 
  2021
  . gada 1. aprīlim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara zināmus Komisijai minēto aktu tekstus.

Tās piemēro minētos aktus no 2019. 
  2021
  . gada 1. aprīļa.

Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce. [Gr. 29]

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4.a pants

1.
     
  Komisija ciešā sadarbībā ar 2. pantā minēto koordinācijas mehānismu rūpīgi uzrauga paredzēto laika režīmu visā Savienībā.

2.
     
  Ja Komisija konstatē, ka paredzētie laika režīmi, par kuriem dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar 1. panta 2. punktu, var būtiski un pastāvīgi kavēt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai atliktu šīs direktīvas piemērošanas dienu ne vairāk kā par 12 mēnešiem un attiecīgā gadījumā iesniegtu tiesību akta priekšlikumu. [Gr. 30]

4.b pants

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 4.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz laiku no [šīs direktīvas stāšanās spēkā diena] līdz [šīs direktīvas piemērošanas diena].

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4.a. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 4.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

  [Gr. 31]

5. pants

Direktīvu 2000/84/EK atceļ no 2019.

  2021
  . gada 1. aprīļa. [Gr. 32]

6. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 305. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta nostāja.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/84/EK (2001. gada 19. janvāris) par noteikumiem attiecībā uz vasaras laiku (OV L 31, 2.2.2001., 21. lpp.).

3

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/187 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/187

---

P8_TA(2019)0226

Kopīgi noteikumi attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0864 – C8-0495/2016 – 2016/0380(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2021/C 108/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0864), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0864),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0495/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0495/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Polijas Senāts, Austrijas Federālā padome un Ungārijas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Polijas Senāts, Austrijas Federālā padome un Ungārijas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 13. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 13. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2017. gada 7. septembra vēstuli Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2017. gada 7. septembra vēstuli Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0044/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0044/2018),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu būtiskie grozījumi Komisijas priekšlikumā ir skaidri norādīti un citu būtisku grozījumu tajā nav un tā kā spēkā esošo tiesību aktu negrozītos noteikumus kopā ar ierosinātajiem grozījumiem priekšlikumā ir paredzēts tikai kodificēt, negrozot tos pēc būtības, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu būtiskie grozījumi Komisijas priekšlikumā ir skaidri norādīti un citu būtisku grozījumu tajā nav un tā kā spēkā esošo tiesību aktu negrozītos noteikumus kopā ar ierosinātajiem grozījumiem priekšlikumā ir paredzēts tikai kodificēt, negrozot tos pēc būtības,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 288, 31.8.2017., 91. lpp.

(2)  OV C 342, 12.10.2017., 79. lpp.

(3)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0380

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/944.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PAR STARPSAVIENOJUMA DEFINĪCIJU

Komisija pieņem zināšanai abu likumdevēju vienošanos Elektroenerģijas direktīvas pārstrādātās redakcijas un Elektroenerģijas regulas pārstrādātās redakcijas sakarā atgriezties pie Direktīvā 2009/72/EK un Regulā (EK) Nr. 714/2009 izmantotās starpsavienojuma definīcijas. Komisija piekrīt, ka elektroenerģijas tirgi atšķiras no citiem tirgiem, piemēram, dabasgāzes tirgus, ar to, ka tirgojamos produktus pagaidām nevar vienkārši uzglabāt un tos ģenerē ļoti dažādas ražošanas iekārtas, ieskaitot iekārtas sadales sistēmu līmenī. Rezultātā savienojumiem ar trešām valstīm elektroenerģijas un gāzes nozarē ir būtiski atšķirīga loma un var izvēlēties atšķirīgas regulatīvās pieejas.

Komisija turpinās pētīt vienošanās ietekmi un vajadzības gadījumā dos norādījumus par tiesību normu piemērošanu.

Juridiskās skaidrības labad Komisija vēlas uzsvērt:

Elektroenerģijas direktīvā starpsavienojuma definīcija, par ko ir vienošanās, attiecas uz iekārtām, kas savieno elektropārvades sistēmas. Formulējums neizdala atšķirīgus tiesiskos regulējumus vai tehniskos apstākļus un tādējādi darbības jomā a priori ietver visus elektriskos savienojumus ar trešām valstīm. Sakarā ar starpsavienojuma definīciju, par ko ir vienošanās, Elektroenerģijas regulā Komisija uzsver, ka elektroenerģijas tirgu integrācija prasa ļoti plašu sadarbību starp sistēmu operatoriem, tirgus dalībniekiem un regulatoriem. Lai gan piemērojamo noteikumu darbības joma variējas atkarā no integrētības iekšējā elektroenerģijas tirgū, trešo valstu cieša integrācija iekšējā elektroenerģijas tirgū, piemēram, dalība tirgu sasaistes projektos, balstāma uz nolīgumiem, kas prasa attiecīgo Savienības tiesību normu piemērošanu.

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PAR STRĪDU ALTERNATĪVU IZŠĶIRŠANU

Komisija pieņem zināšanai abu likumdevēju vienošanos par 26. pantu, ar ko ES līmenī reglamentē to, ka dalība strīdu alternatīvā izšķiršanā energopakalpojumu sniedzējiem ir obligāta. Komisija pauž nožēlu par šo lēmumu, jo, ievērojot Direktīvā 2013/11/ES par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu (ADR direktīva) izmantoto pieeju un ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, priekšlikumā šī izvēle bija atstāta dalībvalstu ziņā.

Komisijai nav jāveic dalībvalstīs ieviesto individuālo strīdu alternatīvas izšķiršanas modeļu salīdzinošs novērtējums. Tāpēc, pildot vispārīgo pienākumu uzraudzīt Savienības tiesību aktu transponēšanu un faktisko piemērošanu, Komisija apskatīs to, kā strīdu alternatīvas izšķiršanas modeļi dalībvalstīs darbojas kopumā.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/190 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/190

---

P8_TA(2019)0227

Elektroenerģijas iekšējais tirgus ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0861 – C8-0492/2016 – 2016/0379(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2021/C 108/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0861), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0861),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0492/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0492/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Vācijas Bundestāgs, Spānijas parlaments, Francijas parlamenta Senāts, Ungārijas parlaments, Austrijas Federālā padome, Polijas Sejms, Polijas Senāts, Rumānijas parlamenta Deputātu palāta un Rumānijas parlamenta Senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Vācijas Bundestāgs, Spānijas parlaments, Francijas parlamenta Senāts, Ungārijas parlaments, Austrijas Federālā padome, Polijas Sejms, Polijas Senāts, Rumānijas parlamenta Deputātu palāta un Rumānijas parlamenta Senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 13. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 13. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2017. gada 13. jūlija vēstuli Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai, kura iesniegta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2017. gada 13. jūlija vēstuli Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai, kura iesniegta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0042/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0042/2018),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu būtiskie grozījumi Komisijas priekšlikumā ir skaidri norādīti un citu būtisku grozījumu tajā nav un tā kā spēkā esošo tiesību aktu negrozītos noteikumus kopā ar ierosinātajiem grozījumiem priekšlikumā ir paredzēts tikai kodificēt, negrozot tos pēc būtības, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu būtiskie grozījumi Komisijas priekšlikumā ir skaidri norādīti un citu būtisku grozījumu tajā nav un tā kā spēkā esošo tiesību aktu negrozītos noteikumus kopā ar ierosinātajiem grozījumiem priekšlikumā ir paredzēts tikai kodificēt, negrozot tos pēc būtības,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 288, 31.8.2017., 91. lpp.

(2)  OV C 342, 12.10.2017., 79. lpp.

(3)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0379

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/943.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR STARPSAVIENOJUMA DEFINĪCIJU

Komisija pieņem zināšanai abu likumdevēju vienošanos Elektroenerģijas direktīvas pārstrādātās redakcijas un Elektroenerģijas regulas pārstrādātās redakcijas sakarā atgriezties pie Direktīvā 2009/72/EK un Regulā (EK) Nr. 714/2009 izmantotās starpsavienojuma definīcijas. Komisija piekrīt, ka elektroenerģijas tirgi atšķiras no citiem tirgiem, piemēram, dabasgāzes tirgus, ar to, ka tirgojamos produktus pagaidām nevar vienkārši uzglabāt un tos ģenerē ļoti dažādas ražošanas iekārtas, ieskaitot iekārtas sadales sistēmu līmenī. Rezultātā savienojumiem ar trešām valstīm elektroenerģijas un gāzes nozarē ir būtiski atšķirīga loma un var izvēlēties atšķirīgas regulatīvās pieejas.

Komisija turpinās pētīt vienošanās ietekmi un vajadzības gadījumā dos norādījumus par tiesību normu piemērošanu.

Juridiskās skaidrības labad Komisija vēlas uzsvērt:

Elektroenerģijas direktīvā starpsavienojuma definīcija, par ko ir vienošanās, attiecas uz iekārtām, kas savieno elektropārvades sistēmas. Formulējums neizdala atšķirīgus tiesiskos regulējumus vai tehniskos apstākļus un tādējādi darbības jomā apriori ietver visus elektriskos savienojumus ar trešām valstīm. Sakarā ar starpsavienojuma definīciju, par ko ir vienošanās, Elektroenerģijas regulā Komisija uzsver, ka elektroenerģijas tirgu integrācija prasa ļoti plašu sadarbību starp sistēmu operatoriem, tirgus dalībniekiem un regulatoriem. Lai gan piemērojamo noteikumu darbības joma variējas atkarā no integrētības iekšējā elektroenerģijas tirgū, trešo valstu cieša integrācija iekšējā elektroenerģijas tirgū, piemēram, dalība tirgu sasaistes projektos, balstāma uz nolīgumiem, kas prasa attiecīgo Savienības tiesību normu piemērošanu.

KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR TIRGUS REFORMAS ĪSTENOŠANAS PLĀNIEM

Komisija pieņem zināšanai 20. panta 3. punkta sakarā pieņemto likumdevēju vienošanos, kas nosaka, ka dalībvalstis, kuru sakarā radušās aizdomas par nepiemērotību, publicē īstenošanas plānu un to pasākumu pieņemšanas grafiku, kuru mērķis ir valsts atbalsta procesā likvidēt konstatētos regulatīvos izkropļojumus un/vai tirgus nepilnības.

LESD 108. pants Komisijai dod ekskluzīvu kompetenci izvērtēt valsts atbalsta pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. Šī regula nespēj ietekmēt un neskar Komisijas ekskluzīvo kompetenci uz LESD pamata. Tādēļ attiecīgā gadījumā Komisija līdztekus jaudas mehānismu apstiprināšanai atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem var sniegt atzinumu par tirgus reformas plāniem, taču abi procesi ir juridiski nošķirti.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/193 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/193

---

P8_TA(2019)0228

Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0863 – C8-0494/2016 – 2016/0378(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2021/C 108/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0863), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0863),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0494/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0494/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Vācijas Bundestāgs, Francijas Senāts un Rumānijas Senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Vācijas Bundestāgs, Francijas Senāts un Rumānijas Senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu, (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu, (1)

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 13. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 13. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2017. gada 13. jūlija vēstuli Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2017. gada 13. jūlija vēstuli Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0040/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0040/2018),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu būtiskie grozījumi Komisijas priekšlikumā ir skaidri norādīti un citu būtisku grozījumu tajā nav un tā kā spēkā esošo tiesību aktu negrozītos noteikumus kopā ar ierosinātajiem grozījumiem priekšlikumā ir paredzēts tikai kodificēt, negrozot tos pēc būtības, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu būtiskie grozījumi Komisijas priekšlikumā ir skaidri norādīti un citu būtisku grozījumu tajā nav un tā kā spēkā esošo tiesību aktu negrozītos noteikumus kopā ar ierosinātajiem grozījumiem priekšlikumā ir paredzēts tikai kodificēt, negrozot tos pēc būtības,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 288, 31.8.2017., 91. lpp.

(2)  OV C 342, 12.10.2017., 79. lpp.

(3)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0378

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/942.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/195 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/195

---

P8_TA(2019)0229

Riskgatavība elektroenerģijas sektorā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par riskgatavību elektroenerģijas sektorā un ar ko atceļ Direktīvu 2005/89/EK (COM(2016)0862 – C8-0493/2016 – 2016/0377(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0862), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0862),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0493/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0493/2016),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 13. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 13. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 5. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 5. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0039/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0039/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 288, 31.8.2017., 91. lpp.

(2)  OV C 342, 12.10.2017., 79. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0377

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par riskgatavību elektroenerģijas sektorā un ar ko atceļ Direktīvu 2005/89/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/941.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/196 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/196

---

P8_TA(2019)0230

Riepu marķēšana attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem un Regulas (EK) Nr. 1222/2009 atcelšanu (COM(2018)0296 – C8-0190/2018 – 2018/0148(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0296), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0296),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0190/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0190/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0086/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0086/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  . OV C 62, 15.2.2019., 280. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0148

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem un Regulas (EK) Nr. 1222/2009 atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu un 194. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Savienība ir apņēmusies veidot Enerģētikas savienību ar tālredzīgu klimata politiku. Degvielas patēriņa efektivitāte ir būtisks elements Savienības klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un svarīgs nosacījums enerģijas pieprasījuma ierobežošanai. |
| --- | --- |

(1)

Savienība ir apņēmusies veidot Enerģētikas savienību ar tālredzīgu klimata politiku. Degvielas patēriņa efektivitāte ir būtisks elements Savienības klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un svarīgs nosacījums enerģijas pieprasījuma ierobežošanai.

| (2) | Komisija ir izvērtējusi (4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 1222/2009 (5) iedarbīgumu un konstatējusi, ka Regulas noteikumi ir jāatjaunina, lai uzlabotu tās iedarbīgumu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir izvērtējusi (4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 1222/2009 (5) iedarbīgumu un konstatējusi, ka Regulas noteikumi ir jāatjaunina, lai uzlabotu tās iedarbīgumu.

| (3) | Regulu (EK) Nr. 1222/2009 ir lietderīgi aizstāt ar jaunu regulu, kurā ir 2011. gadā izdarītie grozījumi un ar kuru tiek pārveidoti un uzlaboti daži tās noteikumi, lai precizētu un atjauninātu noteikumu saturu, ņemot vērā riepu tehnoloģisko attīstību pēdējos gados.
  Tomēr, tā kā ne piedāvājums, ne pieprasījums nav ievērojami mainījis degvielas patēriņa efektivitāti, pagaidām nav vajadzības mainīt degvielas patēriņa efektivitātes skalu. Turklāt būtu jāizskata šādas stagnācijas iemesli un pirkšanas faktori, piemēram, cena, veiktspēja utt.). [Gr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Regulu (EK) Nr. 1222/2009 ir lietderīgi aizstāt ar jaunu regulu, kurā ir 2011. gadā izdarītie grozījumi un ar kuru tiek pārveidoti un uzlaboti daži tās noteikumi, lai precizētu un atjauninātu noteikumu saturu, ņemot vērā riepu tehnoloģisko attīstību pēdējos gados.
  Tomēr, tā kā ne piedāvājums, ne pieprasījums nav ievērojami mainījis degvielas patēriņa efektivitāti, pagaidām nav vajadzības mainīt degvielas patēriņa efektivitātes skalu. Turklāt būtu jāizskata šādas stagnācijas iemesli un pirkšanas faktori, piemēram, cena, veiktspēja utt.). [Gr. 1]

| (4) | Transporta nozare veido trešo daļu no Savienības energopatēriņa. Autotransports 2015. gadā veidoja aptuveni 22 % no Savienības kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām. Riepas, galvenokārt to rites pretestības dēļ, veido 5–10 % no transportlīdzekļu degvielas patēriņa. Tāpēc riepu rites pretestības samazināšana sniegtu būtisku ieguldījumu autotransporta degvielas patēriņa efektivitātē un tādējādi arī emisiju samazināšanā
  un transporta nozares dekarbonizācijā
  . [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Transporta nozare veido trešo daļu no Savienības energopatēriņa. Autotransports 2015. gadā veidoja aptuveni 22 % no Savienības kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām. Riepas, galvenokārt to rites pretestības dēļ, veido 5–10 % no transportlīdzekļu degvielas patēriņa. Tāpēc riepu rites pretestības samazināšana sniegtu būtisku ieguldījumu autotransporta degvielas patēriņa efektivitātē un tādējādi arī emisiju samazināšanā
  un transporta nozares dekarbonizācijā
  . [Gr. 2]

| (4a) | Lai panāktu autotransporta CO2 emisiju samazinājumu, dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju ir lietderīgi paredzēt stimulus inovācijām jaunu tehnoloģisko procesu jomā attiecībā uz degvielu taupošām un drošām C1, C2 un C3 klases riepām. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(4a)

Lai panāktu autotransporta CO2 emisiju samazinājumu, dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju ir lietderīgi paredzēt stimulus inovācijām jaunu tehnoloģisko procesu jomā attiecībā uz degvielu taupošām un drošām C1, C2 un C3 klases riepām. [Gr. 3]

| (5) | Riepas raksturo vairāki savstarpēji saistīti parametri. Uzlabojot vienu parametru, piemēram, rites pretestību, var negatīvi ietekmēt citus parametrus, piemēram, saķeri ar slapju ceļu, savukārt, uzlabojot saķeri ar slapju ceļu, var palielināt ārējo rites troksni. Riepu ražotāji būtu jāmudina uzlabot visus parametrus, nosakot augstākus standartus nekā tie, kuri jau ir sasniegti. |
| --- | --- |

(5)

Riepas raksturo vairāki savstarpēji saistīti parametri. Uzlabojot vienu parametru, piemēram, rites pretestību, var negatīvi ietekmēt citus parametrus, piemēram, saķeri ar slapju ceļu, savukārt, uzlabojot saķeri ar slapju ceļu, var palielināt ārējo rites troksni. Riepu ražotāji būtu jāmudina uzlabot visus parametrus, nosakot augstākus standartus nekā tie, kuri jau ir sasniegti.

| (6) | Degvielu taupošas riepas var būt rentablas, jo degvielas ietaupījums vairāk nekā kompensē riepu augstāku iegādes cenu, ko nosaka, pamatojoties uz augstākām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(6)

Degvielu taupošas riepas var būt rentablas, jo degvielas ietaupījums vairāk nekā kompensē riepu augstāku iegādes cenu, ko nosaka, pamatojoties uz augstākām ražošanas izmaksām.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 661/2009 (6) nosaka riepu rites pretestības minimālās prasības. Tehnoloģiskā attīstība paver iespēju riepu rites pretestības radītos enerģijas zudumus samazināt lielākā mērā, nekā to nosaka minētās minimālās prasības. Tāpēc, lai samazinātu autotransporta ietekmi uz vidi, ir lietderīgi atjaunināt noteikumus par riepu marķēšanu ar mērķi rosināt galalietotājus iegādāties degvielu taupošākas riepas, nodrošinot atjauninātu un saskaņotu informāciju par minēto parametru. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 661/2009 (6) nosaka riepu rites pretestības minimālās prasības. Tehnoloģiskā attīstība paver iespēju riepu rites pretestības radītos enerģijas zudumus samazināt lielākā mērā, nekā to nosaka minētās minimālās prasības. Tāpēc, lai samazinātu autotransporta ietekmi uz vidi, ir lietderīgi atjaunināt noteikumus par riepu marķēšanu ar mērķi rosināt galalietotājus iegādāties degvielu taupošākas riepas, nodrošinot atjauninātu un saskaņotu informāciju par minēto parametru.

| (7a) | Riepu marķēšanas uzlabošana ļaus patērētājiem iegūt atbilstošāku un salīdzināmu informāciju par degvielas patēriņa efektivitāti, drošumu un troksni un, pērkot jaunas riepas, pieņemt izmaksu ziņā efektīvus un videi draudzīgus pirkšanas lēmumus. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(7a)

Riepu marķēšanas uzlabošana ļaus patērētājiem iegūt atbilstošāku un salīdzināmu informāciju par degvielas patēriņa efektivitāti, drošumu un troksni un, pērkot jaunas riepas, pieņemt izmaksu ziņā efektīvus un videi draudzīgus pirkšanas lēmumus. [Gr. 5]

| (8) | Satiksmes troksnis rada ievērojamu apgrūtinājumu un nelabvēlīgi ietekmē veselību. Regulā (EK) Nr. 661/2009 noteiktas minimālās prasības riepu ārējam rites troksnim. Tehnoloģiskā attīstība paver iespēju riepu ārējo rites troksni samazināt lielākā mērā, nekā to nosaka šīs minimālās prasības. Tādēļ, lai samazinātu satiksmes radīto troksni, ir lietderīgi atjaunināt noteikumus par riepu marķēšanu ar mērķi mudināt galalietotājus iegādāties riepas ar mazāku ārējo rites troksni, nodrošinot saskaņotu informāciju par minēto parametru. |
| --- | --- |

(8)

Satiksmes troksnis rada ievērojamu apgrūtinājumu un nelabvēlīgi ietekmē veselību. Regulā (EK) Nr. 661/2009 noteiktas minimālās prasības riepu ārējam rites troksnim. Tehnoloģiskā attīstība paver iespēju riepu ārējo rites troksni samazināt lielākā mērā, nekā to nosaka šīs minimālās prasības. Tādēļ, lai samazinātu satiksmes radīto troksni, ir lietderīgi atjaunināt noteikumus par riepu marķēšanu ar mērķi mudināt galalietotājus iegādāties riepas ar mazāku ārējo rites troksni, nodrošinot saskaņotu informāciju par minēto parametru.

| (9) | Saskaņotas informācijas sniegšana par ārējo rites troksni arī atvieglo to pasākumu īstenošanu, ar kuriem ierobežo satiksmes troksni un palīdz uzlabot informētību par riepu ietekmi satiksmes trokšņa radīšanā saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/49/EK (7). |
| --- | --- |

(9)

Saskaņotas informācijas sniegšana par ārējo rites troksni arī atvieglo to pasākumu īstenošanu, ar kuriem ierobežo satiksmes troksni un palīdz uzlabot informētību par riepu ietekmi satiksmes trokšņa radīšanā saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/49/EK (7).

| (10) | Regulā (EK) Nr. 661/2009 noteiktas minimālās prasības riepu saķerei ar slapju ceļu. Tehnoloģiskā attīstība paver iespēju riepu saķeri ar slapju ceļu uzlabot lielākā mērā, nekā to nosaka minētās prasības, un tādējādi saīsināt bremzēšanas ceļu uz slapjas virsmas. Tāpēc, lai paaugstinātu satiksmes drošību, ir lietderīgi atjaunināt noteikumus par riepu marķēšanu ar mērķi mudināt galalietotājus pirkt tādas riepas, kam ir laba saķere ar slapju ceļu, nodrošinot saskaņotu informāciju par šo parametru. |
| --- | --- |

(10)

Regulā (EK) Nr. 661/2009 noteiktas minimālās prasības riepu saķerei ar slapju ceļu. Tehnoloģiskā attīstība paver iespēju riepu saķeri ar slapju ceļu uzlabot lielākā mērā, nekā to nosaka minētās prasības, un tādējādi saīsināt bremzēšanas ceļu uz slapjas virsmas. Tāpēc, lai paaugstinātu satiksmes drošību, ir lietderīgi atjaunināt noteikumus par riepu marķēšanu ar mērķi mudināt galalietotājus pirkt tādas riepas, kam ir laba saķere ar slapju ceļu, nodrošinot saskaņotu informāciju par šo parametru.

| (11) | Lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajai sistēmai, Regula (EK) Nr. 661/2009 atsaucas uz ANO EEK Noteikumiem Nr. 117 (8), kurā paredzētas mērījumu metodes riepu rites pretestības, trokšņa un saķeres ar slapju ceļu un sniegu noteikšanai. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajai sistēmai, Regula (EK) Nr. 661/2009 atsaucas uz ANO EEK Noteikumiem Nr. 117 (8), kurā paredzētas mērījumu metodes riepu rites pretestības, trokšņa un saķeres ar slapju ceļu un sniegu noteikšanai.

| (12) | Lai
  uzlabotu ceļa satiksmes drošību Savienības reģionos ar aukstāku klimatu un
  galalietotājiem sniegtu informāciju par riepām, kas īpaši paredzētas braukšanai sniega un ledus apstākļos, ir lietderīgi pieprasīt marķējumā norādīt informāciju par prasībām, ko piemēro sniega un ledus riepām.
  Sniega un ledus riepām ir īpaši parametri, kuri nav pilnībā salīdzināmi ar citiem riepu veidiem. Lai nodrošinātu, ka galalietotāji var pieņemt pārdomātus un apzinātus lēmumus, marķējumā būtu jāiekļauj informācija par saķeri ar sniegu un ledu un QR kods. Komisijai būtu jāizstrādā saķeres gan ar sniegu, gan ar ledu rādītāju skala. Šīs skalas būtu jābalsta uz ANO EEK Noteikumiem Nr. 117 un standartu ISO 19447 par attiecīgi sniega un ledus riepām. Jebkurā gadījumā riepas, kas atbilst ANO EEK Noteikumos Nr. 117 noteiktajām minimālajām sniega indeksa vērtībām, būtu jāmarķē ar logotipu, kur attēlotas trīs kalnu virsotnes un sniegpārsla (“3PMSF”). Tāpat riepas, kas atbilst standartā ISO 19447 noteiktajām minimālajām sniega indeksa vērtībām, būtu jāmarķē ar ledus riepas logotipu, kas pieņemts šajā standartā. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(12)

Lai
  uzlabotu ceļa satiksmes drošību Savienības reģionos ar aukstāku klimatu un
  galalietotājiem sniegtu informāciju par riepām, kas īpaši paredzētas braukšanai sniega un ledus apstākļos, ir lietderīgi pieprasīt marķējumā norādīt informāciju par prasībām, ko piemēro sniega un ledus riepām.
  Sniega un ledus riepām ir īpaši parametri, kuri nav pilnībā salīdzināmi ar citiem riepu veidiem. Lai nodrošinātu, ka galalietotāji var pieņemt pārdomātus un apzinātus lēmumus, marķējumā būtu jāiekļauj informācija par saķeri ar sniegu un ledu un QR kods. Komisijai būtu jāizstrādā saķeres gan ar sniegu, gan ar ledu rādītāju skala. Šīs skalas būtu jābalsta uz ANO EEK Noteikumiem Nr. 117 un standartu ISO 19447 par attiecīgi sniega un ledus riepām. Jebkurā gadījumā riepas, kas atbilst ANO EEK Noteikumos Nr. 117 noteiktajām minimālajām sniega indeksa vērtībām, būtu jāmarķē ar logotipu, kur attēlotas trīs kalnu virsotnes un sniegpārsla (“3PMSF”). Tāpat riepas, kas atbilst standartā ISO 19447 noteiktajām minimālajām sniega indeksa vērtībām, būtu jāmarķē ar ledus riepas logotipu, kas pieņemts šajā standartā. [Gr. 6]

| (13) | Riepu dilšana lietošanas laikā ir ievērojams videi kaitīgas mikroplastmasas avots, un tāpēc Komisijas paziņojumā “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā” (9) minēta nepieciešamība mazināt netīšu mikroplastmasas nonākšanu vidē no riepām, cita starpā īstenojot informācijas pasākumus, piemēram, marķēšanu, un nosakot minimālās prasības riepām. Tomēr šobrīd nav piemērotas testēšanas metodes

  Līdz ar to marķējuma prasības attiecībā uz
  riepu dilšanas mērīšanai.

  dilšanas rādītājiem būtu ievērojams ieguvums cilvēku veselībai un videi
  . Tāpēc vajadzīgs, lai Komisija piešķirtu pilnvaras tādas

  šādas
  metodes izstrādei, kurā pilnībā ņemti

  ņemot
  vērā visi modernākie

  visus modernākos
  starptautiski izstrādātie

  izstrādātos
  vai ierosinātie standarti

  ierosinātos standartus
  vai noteikumi,

  noteikumus, kā arī rūpnieciskās pētniecības rezultātus
  , ar mērķi pēc iespējas ātrāk sagatavot piemērotu testēšanas metodi. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(13)

Riepu dilšana lietošanas laikā ir ievērojams videi kaitīgas mikroplastmasas avots, un tāpēc Komisijas paziņojumā “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā” (9) minēta nepieciešamība mazināt netīšu mikroplastmasas nonākšanu vidē no riepām, cita starpā īstenojot informācijas pasākumus, piemēram, marķēšanu, un nosakot minimālās prasības riepām. Tomēr šobrīd nav piemērotas testēšanas metodes

  Līdz ar to marķējuma prasības attiecībā uz
  riepu dilšanas mērīšanai.

  dilšanas rādītājiem būtu ievērojams ieguvums cilvēku veselībai un videi
  . Tāpēc vajadzīgs, lai Komisija piešķirtu pilnvaras tādas

  šādas
  metodes izstrādei, kurā pilnībā ņemti

  ņemot
  vērā visi modernākie

  visus modernākos
  starptautiski izstrādātie

  izstrādātos
  vai ierosinātie standarti

  ierosinātos standartus
  vai noteikumi,

  noteikumus, kā arī rūpnieciskās pētniecības rezultātus
  , ar mērķi pēc iespējas ātrāk sagatavot piemērotu testēšanas metodi. [Gr. 7]

| (14) | Atjaunotas riepas ir būtiska lielas noslodzes transportlīdzekļu riepu tirgus daļa. Atjaunotās riepas pagarina riepu ekspluatācijas laiku un veicina aprites ekonomikas mērķus, piemēram, atkritumu mazināšanu. Ja šādām riepām piemērotu marķēšanas prasības, tiktu iegūti būtiski enerģijas aiztaupījumi. Tomēr tā kā šobrīd nav testēšanas metodes, ar kuru mērīt atjaunotu riepu veiktspēju, šajā regulā būtu jāparedz šādu metožu iekļaušana nākotnē. |
| --- | --- |

(14)

Atjaunotas riepas ir būtiska lielas noslodzes transportlīdzekļu riepu tirgus daļa. Atjaunotās riepas pagarina riepu ekspluatācijas laiku un veicina aprites ekonomikas mērķus, piemēram, atkritumu mazināšanu. Ja šādām riepām piemērotu marķēšanas prasības, tiktu iegūti būtiski enerģijas aiztaupījumi. Tomēr tā kā šobrīd nav testēšanas metodes, ar kuru mērīt atjaunotu riepu veiktspēju, šajā regulā būtu jāparedz šādu metožu iekļaušana nākotnē.

| (15) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1369 (10) energomarķējumu, ar kuru ražojumi

  ražojumu
  energopatēriņš tiek iedalīts klasēs no “A” līdz “G”,
  kā skaidru un pārredzamu informēšanas līdzekli
  atpazīst vairāk nekā 85 % Savienības patērētāju, un tas ir iedarbīgs līdzeklis efektīvu ražojumu popularizēšanai. Riepu marķējumam iespēju robežās būtu jāturpina izmantot tāds pats dizains, vienlaikus ņemot vērā riepas parametru īpatnības. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1369 (10) energomarķējumu, ar kuru ražojumi

  ražojumu
  energopatēriņš tiek iedalīts klasēs no “A” līdz “G”,
  kā skaidru un pārredzamu informēšanas līdzekli
  atpazīst vairāk nekā 85 % Savienības patērētāju, un tas ir iedarbīgs līdzeklis efektīvu ražojumu popularizēšanai. Riepu marķējumam iespēju robežās būtu jāturpina izmantot tāds pats dizains, vienlaikus ņemot vērā riepas parametru īpatnības. [Gr. 8]

| (16) | Standarta marķējuma veidā sniegtā salīdzināmā informācija par riepu parametriem, domājams, ietekmēs galalietotāju lēmumu riepu izvēlē par labu drošākām,
  ilgtspējīgām,
  klusākām un degvielu taupošākām riepām. Savukārt šādi lēmumi, domājams, rosinās riepu ražotājus uzlabot tos parametrus, kas padarītu patēriņu un ražošanu iespējami ilgtspējīgāku. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(16)

Standarta marķējuma veidā sniegtā salīdzināmā informācija par riepu parametriem, domājams, ietekmēs galalietotāju lēmumu riepu izvēlē par labu drošākām,
  ilgtspējīgām,
  klusākām un degvielu taupošākām riepām. Savukārt šādi lēmumi, domājams, rosinās riepu ražotājus uzlabot tos parametrus, kas padarītu patēriņu un ražošanu iespējami ilgtspējīgāku. [Gr. 9]

| (17) | Vajadzība pēc plašākas informācijas par riepu degvielas patēriņa efektivitāti un citiem parametriem ir būtiska visiem galalietotājiem, tostarp maiņas riepu pircējiem, jauniem transportlīdzekļiem uzstādāmo riepu pircējiem, kā arī autoparku vadītājiem un transporta uzņēmumiem, kam nav viegli salīdzināt dažādu zīmolu riepu parametrus, jo nav marķējuma un saskaņotas testēšanas sistēmas. Tāpēc ir lietderīgi pieprasīt, lai riepas, kas piegādātas kopā ar transportlīdzekli, vienmēr tiktu marķētas. |
| --- | --- |

(17)

Vajadzība pēc plašākas informācijas par riepu degvielas patēriņa efektivitāti un citiem parametriem ir būtiska visiem galalietotājiem, tostarp maiņas riepu pircējiem, jauniem transportlīdzekļiem uzstādāmo riepu pircējiem, kā arī autoparku vadītājiem un transporta uzņēmumiem, kam nav viegli salīdzināt dažādu zīmolu riepu parametrus, jo nav marķējuma un saskaņotas testēšanas sistēmas. Tāpēc ir lietderīgi pieprasīt, lai riepas, kas piegādātas kopā ar transportlīdzekli, vienmēr tiktu marķētas.

| (18) | Šobrīd marķējums tiek pieprasīts marķēt vieglo automobiļu riepas (C1 riepas) un furgonu riepas (C2 riepas), bet netiek pieprasīts lielas noslodzes transportlīdzekļiem (C3 riepas). C3 riepas patērē vairāk degvielas un ar tām tiek nobraukti vairāk kilometru gadā nekā ar C1 un C2 riepām, un tāpēc ir iespējams būtiski samazināt smago kravas transportlīdzekļu degvielas patēriņu un emisijas. |
| --- | --- |

(18)

Šobrīd marķējums tiek pieprasīts marķēt vieglo automobiļu riepas (C1 riepas) un furgonu riepas (C2 riepas), bet netiek pieprasīts lielas noslodzes transportlīdzekļiem (C3 riepas). C3 riepas patērē vairāk degvielas un ar tām tiek nobraukti vairāk kilometru gadā nekā ar C1 un C2 riepām, un tāpēc ir iespējams būtiski samazināt smago kravas transportlīdzekļu degvielas patēriņu un emisijas.

| (19) | Turklāt C3 riepas, kas ir šīs regulas darbības jomā, saskan arī ar Komisijas priekšlikumu regulai par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu (11) un Komisijas priekšlikumu par CO2 standartiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem (12). |
| --- | --- |

(19)

Turklāt C3 riepas, kas ir šīs regulas darbības jomā, saskan arī ar Komisijas priekšlikumu regulai par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu (11) un Komisijas priekšlikumu par CO2 standartiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem (12).

| (20) | Daudzi galalietotāji lēmumu par riepu iegādi pieņem, riepu neapskatot un tādējādi arī neredzot riepai piestiprināto marķējumu. Visos šādos gadījumos galalietotājam pirms iegādes lēmuma pieņemšanas šāds marķējums būtu jāparāda. Uz riepām izvietotam marķējumam tirdzniecības vietā, kā arī tehniskos reklāmas materiālos būtu jānodrošina, ka pirkuma lēmuma pieņemšanas brīdī un vietā izplatītāji un arī iespējamie galalietotāji saņem saskaņotu informāciju par attiecīgajiem riepu parametriem. |
| --- | --- |

(20)

Daudzi galalietotāji lēmumu par riepu iegādi pieņem, riepu neapskatot un tādējādi arī neredzot riepai piestiprināto marķējumu. Visos šādos gadījumos galalietotājam pirms iegādes lēmuma pieņemšanas šāds marķējums būtu jāparāda. Uz riepām izvietotam marķējumam tirdzniecības vietā, kā arī tehniskos reklāmas materiālos būtu jānodrošina, ka pirkuma lēmuma pieņemšanas brīdī un vietā izplatītāji un arī iespējamie galalietotāji saņem saskaņotu informāciju par attiecīgajiem riepu parametriem.

| (21) | Daži galalietotāji riepas izvēlas pirms ierašanās tirdzniecības vietā vai arī tās iegādājas, pasūtot pa pastu vai internetā. Lai nodrošinātu to, ka arī šie galalietotāji var pieņemt apzinātu lēmumu, kura pamatā ir saskaņota informācija par riepu degvielas patēriņa efektivitāti, saķeri ar slapju ceļu, ārējo rites troksni un citiem parametriem, marķējums būtu jāattēlo visu veidu tehniskos reklāmas materiālos, tostarp tādos materiālos, kurus publicē internetā. |
| --- | --- |

(21)

Daži galalietotāji riepas izvēlas pirms ierašanās tirdzniecības vietā vai arī tās iegādājas, pasūtot pa pastu vai internetā. Lai nodrošinātu to, ka arī šie galalietotāji var pieņemt apzinātu lēmumu, kura pamatā ir saskaņota informācija par riepu degvielas patēriņa efektivitāti, saķeri ar slapju ceļu, ārējo rites troksni un citiem parametriem, marķējums būtu jāattēlo visu veidu tehniskos reklāmas materiālos, tostarp tādos materiālos, kurus publicē internetā.

| (22) | Potenciālajiem galalietotājiem būtu jāsaņem informācija, kurā izskaidroti visi marķējuma elementi un to nozīme. Šāda informācija būtu jāsniedz tehniskos reklāmas materiālos, piemēram, piegādātāju tīmekļa vietnēs.
  Ar tehniskajiem reklāmas materiāliem nebūtu jāsaprot reklāmas uz stendiem, laikrakstos, žurnālos vai radio vai televīzijas pārraidēs. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(22)

Potenciālajiem galalietotājiem būtu jāsaņem informācija, kurā izskaidroti visi marķējuma elementi un to nozīme. Šāda informācija būtu jāsniedz tehniskos reklāmas materiālos, piemēram, piegādātāju tīmekļa vietnēs.
  Ar tehniskajiem reklāmas materiāliem nebūtu jāsaprot reklāmas uz stendiem, laikrakstos, žurnālos vai radio vai televīzijas pārraidēs. [Gr. 10]

| (23) | Riepu degvielas patēriņa efektivitāte, saķere ar slapju ceļu, ārējais rites troksnis un citi parametri būtu jāmēra ar uzticamām, precīzām un atkārtojamām metodēm, kurās ir ņemti vērā vispārēji atzīti modernākie mērījumi un aprēķinu metodes. Cik vien iespējams, šādām metodēm būtu jāatspoguļo vidēja patērētāja rīcība un tai vajadzētu būt stingrai, lai atturētu no noteikumu apzinātas un neapzinātas apiešanas. Ņemot vērā ierobežojumus, kas vajadzīgi, lai veiktu uzticamu, precīzu un atkārtojamu testēšanu laboratorijā, riepu marķējumā būtu jānorāda salīdzināmi riepu raksturlielumi par faktisko lietojumu, lai galalietotāji varētu salīdzināt dažādas riepas un ierobežotu testēšanas izmaksas ražotājiem. |
| --- | --- |

(23)

Riepu degvielas patēriņa efektivitāte, saķere ar slapju ceļu, ārējais rites troksnis un citi parametri būtu jāmēra ar uzticamām, precīzām un atkārtojamām metodēm, kurās ir ņemti vērā vispārēji atzīti modernākie mērījumi un aprēķinu metodes. Cik vien iespējams, šādām metodēm būtu jāatspoguļo vidēja patērētāja rīcība un tai vajadzētu būt stingrai, lai atturētu no noteikumu apzinātas un neapzinātas apiešanas. Ņemot vērā ierobežojumus, kas vajadzīgi, lai veiktu uzticamu, precīzu un atkārtojamu testēšanu laboratorijā, riepu marķējumā būtu jānorāda salīdzināmi riepu raksturlielumi par faktisko lietojumu, lai galalietotāji varētu salīdzināt dažādas riepas un ierobežotu testēšanas izmaksas ražotājiem.

| (24) | Lai Savienībā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir svarīgi, ka noteikumus par riepu marķēšanu ievēro piegādātāji un izplatītāji. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāuzrauga, vai noteikumi tiek ievēroti, veicot tirgus uzraudzību un regulāras ex-post pārbaudes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (13). |
| --- | --- |

(24)

Lai Savienībā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir svarīgi, ka noteikumus par riepu marķēšanu ievēro piegādātāji un izplatītāji. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāuzrauga, vai noteikumi tiek ievēroti, veicot tirgus uzraudzību un regulāras ex-post pārbaudes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (13).

| (25) | Lai veicinātu atbilstības uzraudzību, nodrošinātu galalietotājiem noderīgu rīku un dotu iespēju izmantot alternatīvus veidus, kā tirgotāji var saņemt ražojumu informāciju lapas, riepas būtu jāiekļauj saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1369 izveidotajā ražojumu datubāzē. Tāpēc Regula (ES) 2017/1369 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(25)

Lai veicinātu atbilstības uzraudzību, nodrošinātu galalietotājiem noderīgu rīku un dotu iespēju izmantot alternatīvus veidus, kā tirgotāji var saņemt ražojumu informāciju lapas, riepas būtu jāiekļauj saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1369 izveidotajā ražojumu datubāzē. Tāpēc Regula (ES) 2017/1369 būtu attiecīgi jāgroza.

| (26) | Neskarot dalībvalstu tirgus uzraudzības pienākumus un piegādātāju pienākumus pārbaudīt ražojumu atbilstību, prasītā informācija par ražojumu atbilstību piegādātājiem būtu jādara pieejama elektroniski ražojumu datubāzē. |
| --- | --- |

(26)

Neskarot dalībvalstu tirgus uzraudzības pienākumus un piegādātāju pienākumus pārbaudīt ražojumu atbilstību, prasītā informācija par ražojumu atbilstību piegādātājiem būtu jādara pieejama elektroniski ražojumu datubāzē.

| (27) | Lai galalietotāji varētu uzticēties riepu marķējumam, būtu jāaizliedz citi līdzīgi marķējumi. Tāda paša iemesla dēļ būtu jāaizliedz papildu marķējumi, atzīmes, simboli un uzraksti, kas galalietotāju var maldināt vai mulsināt attiecībā uz riepas marķējumā norādītajiem parametriem. |
| --- | --- |

(27)

Lai galalietotāji varētu uzticēties riepu marķējumam, būtu jāaizliedz citi līdzīgi marķējumi. Tāda paša iemesla dēļ būtu jāaizliedz papildu marķējumi, atzīmes, simboli un uzraksti, kas galalietotāju var maldināt vai mulsināt attiecībā uz riepas marķējumā norādītajiem parametriem.

| (28) | Sodiem, kas piemērojami par šīs regulas un saskaņā ar to pieņemto deleģēto aktu pārkāpumiem, vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. |
| --- | --- |

(28)

Sodiem, kas piemērojami par šīs regulas un saskaņā ar to pieņemto deleģēto aktu pārkāpumiem, vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.

| (29) | Lai veicinātu energoefektivitāti, klimata pārmaiņu mazināšanu un vides aizsardzību, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt pasākumus, kas stimulē energoefektīvu ražojumu izmantošanu. Dalībvalstis var pašas noteikt to, kādiem vajadzētu būt šādiem stimulējošiem pasākumiem. Šādiem stimulējošiem pasākumiem būtu jāatbilst Savienības noteikumiem par valsts atbalstu, un tiem nebūtu jārada nepamatoti šķēršļi tirgū. Šī regula neskar nekādu tādu turpmāku valsts atbalsta procedūru rezultātus, ko attiecībā uz šādiem stimulējošiem pasākumiem var veikt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. |
| --- | --- |

(29)

Lai veicinātu energoefektivitāti, klimata pārmaiņu mazināšanu un vides aizsardzību, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt pasākumus, kas stimulē energoefektīvu ražojumu izmantošanu. Dalībvalstis var pašas noteikt to, kādiem vajadzētu būt šādiem stimulējošiem pasākumiem. Šādiem stimulējošiem pasākumiem būtu jāatbilst Savienības noteikumiem par valsts atbalstu, un tiem nebūtu jārada nepamatoti šķēršļi tirgū. Šī regula neskar nekādu tādu turpmāku valsts atbalsta procedūru rezultātus, ko attiecībā uz šādiem stimulējošiem pasākumiem var veikt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu.

| (30) | Lai grozītu marķējuma saturu un formātu, ieviestu prasības attiecībā uz atjaunotām riepām,
  sniega vai ledus riepām,
  nodilšanu un nobraukumu un pielāgotu pielikumus tehnikas attīstībai, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (14). Konkrēti, lai nodrošinātu vienādu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlamentam un Padomei un to ekspertiem visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un to ekspertiem vajadzētu būt iespējai sistemātiski piedalīties Komisijas ekspertu grupu sanāksmēs, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(30)

Lai grozītu marķējuma saturu un formātu, ieviestu prasības attiecībā uz atjaunotām riepām,
  sniega vai ledus riepām,
  nodilšanu un nobraukumu un pielāgotu pielikumus tehnikas attīstībai, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (14). Konkrēti, lai nodrošinātu vienādu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlamentam un Padomei un to ekspertiem visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un to ekspertiem vajadzētu būt iespējai sistemātiski piedalīties Komisijas ekspertu grupu sanāksmēs, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 12]

| (30a) | Dati par riepu nobraukumu un nodilumu, kad būs pieejama piemērota testēšanas metode, būs lietderīgs instruments, kas informēs patērētājus par iegādāto riepu izturību, kalpošanas ilgumu un netīšu mikroplastmasas nonākšanu vidē. Informācija par nobraukumu arī ļautu patērētājiem veikt apzinātu izvēli par labu riepām ar ilgāku kalpošanas laiku, kas palīdzētu aizsargāt vidi un vienlaikus ļautu viņiem aplēst riepu izmantošanas izmaksas ilgākā termiņā. Tāpēc, kad kļūs pieejama atbilstoša, jēgpilna un reproducējama testēšanas metode, kas ļaus piemērot šo regulu, marķējumā būtu jāiekļauj nobraukuma un nodiluma norādes. Šajā jomā būtu jāturpina pētīt un izstrādāt jaunas tehnoloģijas. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(30a)

Dati par riepu nobraukumu un nodilumu, kad būs pieejama piemērota testēšanas metode, būs lietderīgs instruments, kas informēs patērētājus par iegādāto riepu izturību, kalpošanas ilgumu un netīšu mikroplastmasas nonākšanu vidē. Informācija par nobraukumu arī ļautu patērētājiem veikt apzinātu izvēli par labu riepām ar ilgāku kalpošanas laiku, kas palīdzētu aizsargāt vidi un vienlaikus ļautu viņiem aplēst riepu izmantošanas izmaksas ilgākā termiņā. Tāpēc, kad kļūs pieejama atbilstoša, jēgpilna un reproducējama testēšanas metode, kas ļaus piemērot šo regulu, marķējumā būtu jāiekļauj nobraukuma un nodiluma norādes. Šajā jomā būtu jāturpina pētīt un izstrādāt jaunas tehnoloģijas. [Gr. 13]

| (31) | Riepām, kuras ir laistas tirgū pirms šīs regulas prasību piemērošanas datuma, nebūtu jāpiemēro prasības par atkārtotu marķēšanu. |
| --- | --- |

(31)

Riepām, kuras ir laistas tirgū pirms šīs regulas prasību piemērošanas datuma, nebūtu jāpiemēro prasības par atkārtotu marķēšanu.

| (32) | Lai stiprinātu uzticību marķējumam un nodrošinātu tā precizitāti, paziņojumam, ko piegādātāji izdara marķējumā attiecībā uz vērtībām par rites pretestību, saķeri

  pretestības
  ,
  saķeres
  ar slapju ceļu
  , saķeres ar sniegu
  un troksni,

  trokšņa vērtībām
  , būtu jāpiemēro tipa apstiprināšanas process saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2009. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(32)

Lai stiprinātu uzticību marķējumam un nodrošinātu tā precizitāti, paziņojumam, ko piegādātāji izdara marķējumā attiecībā uz vērtībām par rites pretestību, saķeri

  pretestības
  ,
  saķeres
  ar slapju ceļu
  , saķeres ar sniegu
  un troksni,

  trokšņa vērtībām
  , būtu jāpiemēro tipa apstiprināšanas process saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2009. [Gr. 14]

| (32a) | Marķējuma lielumam būtu jāpaliek tādam pašam, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1222/2009. Marķējumā būtu jāiekļauj informācija par saķeri ar sniegu un ledu un QR kods. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(32a)

Marķējuma lielumam būtu jāpaliek tādam pašam, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1222/2009. Marķējumā būtu jāiekļauj informācija par saķeri ar sniegu un ledu un QR kods. [Gr. 15]

| (33) | Komisijai šī regula būtu jāizvērtē. Saskaņā ar 22. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu minētā izvērtējuma pamatā vajadzētu būt pieciem kritērijiem — rezultativitātei, efektivitātei, relevantumam, saskaņotībai un ES pievienotai vērtībai —, un tajā būtu jārada pamats ietekmes novērtējumam par iespējamiem turpmākiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(33)

Komisijai šī regula būtu jāizvērtē. Saskaņā ar 22. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu minētā izvērtējuma pamatā vajadzētu būt pieciem kritērijiem — rezultativitātei, efektivitātei, relevantumam, saskaņotībai un ES pievienotai vērtībai —, un tajā būtu jārada pamats ietekmes novērtējumam par iespējamiem turpmākiem pasākumiem.

| (34) | Tā kā šīs regulas mērķus, proti, palielināt autotransporta drošību un saimniecisko un vidisko efektivitāti, nodrošinot galalietotājiem informāciju, uz kuras pamata galalietotāji var izvēlēties degvielu taupošākas, drošākas un klusākas riepas, dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt pašas, jo šajā regulā noteikta prasība sniegt saskaņotu informāciju galalietotājiem, bet šādu prasību, nodrošinot ražotājiem saskaņotu tiesisko regulējumu un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Regula joprojām ir piemērots juridiskais instruments, jo ar to nosaka skaidrus un sīki izstrādātus noteikumus, kas nepieļauj atšķirīgu transponēšanu dalībvalstīs un līdz ar to nodrošina lielāku saskaņotības pakāpi Savienībā. Saskaņots tiesiskais regulējums Savienības, nevis dalībvalstu līmenī, samazina izmaksas piegādātājiem, nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nodrošina preču brīvu apriti iekšējā tirgū. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā ir noteikti tikai pasākumi, kas ir nepieciešami minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(34)

Tā kā šīs regulas mērķus, proti, palielināt autotransporta drošību un saimniecisko un vidisko efektivitāti, nodrošinot galalietotājiem informāciju, uz kuras pamata galalietotāji var izvēlēties degvielu taupošākas, drošākas un klusākas riepas, dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt pašas, jo šajā regulā noteikta prasība sniegt saskaņotu informāciju galalietotājiem, bet šādu prasību, nodrošinot ražotājiem saskaņotu tiesisko regulējumu un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Regula joprojām ir piemērots juridiskais instruments, jo ar to nosaka skaidrus un sīki izstrādātus noteikumus, kas nepieļauj atšķirīgu transponēšanu dalībvalstīs un līdz ar to nodrošina lielāku saskaņotības pakāpi Savienībā. Saskaņots tiesiskais regulējums Savienības, nevis dalībvalstu līmenī, samazina izmaksas piegādātājiem, nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nodrošina preču brīvu apriti iekšējā tirgū. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā ir noteikti tikai pasākumi, kas ir nepieciešami minēto mērķu sasniegšanai.

| (35) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1222/2009 būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(35)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1222/2009 būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis un priekšmets

1.   Šīs regulas mērķis ir palielināt autotransporta drošību, veselības aizsardzību

  veicināt degvielu taupošu
  ,
  drošu
  un ekonomisko un vidisko efektivitāti, veicinot degvielu taupošu

  ilgtspējīgu riepu ar zemu trokšņa līmeni izmantošanu
  ,
  kas varētu palīdzēt līdz minimumam samazināt ietekmi uz vidi
  un drošu riepu ar zemu trokšņa līmeni izmantošanu.
  veselību, vienlaikus uzlabojot autotransporta drošumu un ekonomisko efektivitāti
  . [Gr. 16]

2.   Ar šo regulu izveido sistēmu saskaņotas informācijas sniegšanai par riepu parametriem, tam izmantojot marķējumu, kas ļauj galalietotājiem riepu iegādes brīdī pieņemt apzinātu lēmumu.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro C1, C2 un C3 klases riepām
  , kuras ir laistas tirgū
  . [Gr. 17]

2.   Šo regulu piemēro arī atjaunotām riepām, tiklīdz saskaņā ar 12. pantu tiek pieņemts deleģēts akts, ar kuru pielikumos iekļauj piemērotu testēšanas metodi šādu riepu veiktspējas noteikšanai.

3.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | profesionālām riepām paaugstinātas pārgājības transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

a)

profesionālām riepām paaugstinātas pārgājības transportlīdzekļiem;

| b) | riepām, kuras konstruētas uzstādīšanai tikai tiem transportlīdzekļiem, kas pirmoreiz reģistrēti pirms 1990. gada 1. oktobra; |
| --- | --- |

b)

riepām, kuras konstruētas uzstādīšanai tikai tiem transportlīdzekļiem, kas pirmoreiz reģistrēti pirms 1990. gada 1. oktobra;

| c) | T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepām; |
| --- | --- |

c)

T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepām;

| d) | riepām ātruma kategorijā līdz 80 km/h; |
| --- | --- |

d)

riepām ātruma kategorijā līdz 80 km/h;

| e) | riepām, kuru nominālais loka diametrs nepārsniedz 254 mm vai ir 635 mm vai lielāks; |
| --- | --- |

e)

riepām, kuru nominālais loka diametrs nepārsniedz 254 mm vai ir 635 mm vai lielāks;

| f) | riepām, kas aprīkotas ar papildu ierīcēm vilces īpašību uzlabošanai, tādām kā radžotas riepas; |
| --- | --- |

f)

riepām, kas aprīkotas ar papildu ierīcēm vilces īpašību uzlabošanai, tādām kā radžotas riepas;

| g) | riepām, kuras konstruētas uzstādīšanai tikai transportlīdzekļiem, kas paredzēti vienīgi autosacīkstēm. |
| --- | --- |

g)

riepām, kuras konstruētas uzstādīšanai tikai transportlīdzekļiem, kas paredzēti vienīgi autosacīkstēm.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| (1) | “C1, C2 un C3 klases riepas” ir riepu klases, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 661/2009 8. pantā; |
| --- | --- |

(1)

“C1, C2 un C3 klases riepas” ir riepu klases, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 661/2009 8. pantā;

| (2) | “atjaunota riepa” ir lietota riepa, kura atjaunota, nodilušo protektoru aizstājot ar jaunu materiālu; |
| --- | --- |

(2)

“atjaunota riepa” ir lietota riepa, kura atjaunota, nodilušo protektoru aizstājot ar jaunu materiālu;

| (3) | “T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepa” ir pagaidu lietošanas rezerves riepa, kas konstruēta izmantošanai pie riepas spiediena, kas ir augstāks par standarta un pastiprinātajām riepām noteikto spiedienu; |
| --- | --- |

(3)

“T tipa pagaidu lietošanas rezerves riepa” ir pagaidu lietošanas rezerves riepa, kas konstruēta izmantošanai pie riepas spiediena, kas ir augstāks par standarta un pastiprinātajām riepām noteikto spiedienu;

| (4) | “marķējums” ir tāda grafiska diagramma vai nu drukātā, vai elektroniskā veidā, tostarp uzlīmes veidā, kurā izmantoti simboli, lai informētu galalietotājus par riepu vai riepu partijas veiktspēju attiecībā uz I pielikumā noteiktajiem parametriem; |
| --- | --- |

(4)

“marķējums” ir tāda grafiska diagramma vai nu drukātā, vai elektroniskā veidā, tostarp uzlīmes veidā, kurā izmantoti simboli, lai informētu galalietotājus par riepu vai riepu partijas veiktspēju attiecībā uz I pielikumā noteiktajiem parametriem;

| (5) | “tirdzniecības vieta” ir vieta, kur riepas ir izliktas apskatei vai tiek uzglabātas un piedāvātas tirdzniecībā galalietotājiem, tostarp automobiļu izstāžu zāles, ja tajās galalietotājiem tiek piedāvātas tirdzniecībā riepas, kas nav uzmontētas transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

(5)

“tirdzniecības vieta” ir vieta, kur riepas ir izliktas apskatei vai tiek uzglabātas un piedāvātas tirdzniecībā galalietotājiem, tostarp automobiļu izstāžu zāles, ja tajās galalietotājiem tiek piedāvātas tirdzniecībā riepas, kas nav uzmontētas transportlīdzekļiem;

| (6) | “tehnisks reklāmas materiāls” ir dokumentācija drukātā vai elektroniskā veidā, ko piegādātājs sagatavojis pievienošanai reklāmas materiālam un kurā ir vismaz V pielikumā noteiktā tehniskā informācija; |
| --- | --- |

(6)

“tehnisks reklāmas materiāls” ir dokumentācija drukātā vai elektroniskā veidā, ko piegādātājs sagatavojis pievienošanai reklāmas materiālam un kurā ir vismaz V pielikumā noteiktā tehniskā informācija;

| (7) | “ražojuma informācijas lapa” ir drukāts vai elektronisks standartdokuments, kurā ir IV pielikumā noteiktā informācija; |
| --- | --- |

(7)

“ražojuma informācijas lapa” ir drukāts vai elektronisks standartdokuments, kurā ir IV pielikumā noteiktā informācija;

| (8) | “tehniskā dokumentācija” ir dokumentācija, kas ir pietiekama, lai tirgus uzraudzības iestādēm dotu iespēju novērtēt ražojuma marķējuma un ražojuma informācijas lapas precizitāti, tostarp III pielikumā noteikto informāciju; |
| --- | --- |

(8)

“tehniskā dokumentācija” ir dokumentācija, kas ir pietiekama, lai tirgus uzraudzības iestādēm dotu iespēju novērtēt ražojuma marķējuma un ražojuma informācijas lapas precizitāti, tostarp III pielikumā noteikto informāciju;

| (9) | “ražojumu datubāze” ir saskaņā ar Regulu (ES) 1369/2017 izveidota datubāze, kurai ir uz patērētājiem orientēta publiska daļa, kurā ar elektronisko saziņas līdzekļu starpniecību ir pieejama informācija par ražojuma individuālajiem parametriem, tiešsaistes portāls pieejamībai un atbilstības daļa ar skaidri noteiktām pieejamības un drošības prasībām; |
| --- | --- |

(9)

“ražojumu datubāze” ir saskaņā ar Regulu (ES) 1369/2017 izveidota datubāze, kurai ir uz patērētājiem orientēta publiska daļa, kurā ar elektronisko saziņas līdzekļu starpniecību ir pieejama informācija par ražojuma individuālajiem parametriem, tiešsaistes portāls pieejamībai un atbilstības daļa ar skaidri noteiktām pieejamības un drošības prasībām;

| (10) | “tālpārdošana” ir piedāvāšana pārdošanai, iznomāšanai vai pirkšanai ar nomaksu pa pastu, pēc kataloga, internetā, pa telefonu vai ar jebkādiem citiem līdzekļiem, kad potenciālajam galalietotājam nav iespējams apskatīt izstādītu ražojumu; |
| --- | --- |

(10)

“tālpārdošana” ir piedāvāšana pārdošanai, iznomāšanai vai pirkšanai ar nomaksu pa pastu, pēc kataloga, internetā, pa telefonu vai ar jebkādiem citiem līdzekļiem, kad potenciālajam galalietotājam nav iespējams apskatīt izstādītu ražojumu;

| (11) | “ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo kādu ražojumu vai ir pasūtījusi šā ražojuma konstruēšanu vai ražošanu un šo ražojumu ar savu nosaukumu, vārdu vai preču zīmi laiž tirgū; |
| --- | --- |

(11)

“ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo kādu ražojumu vai ir pasūtījusi šā ražojuma konstruēšanu vai ražošanu un šo ražojumu ar savu nosaukumu, vārdu vai preču zīmi laiž tirgū;

| (12) | “importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību un kas Savienības tirgū laiž kādas trešās valsts ražojumu; |
| --- | --- |

(12)

“importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību un kas Savienības tirgū laiž kādas trešās valsts ražojumu;

| (13) | “pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ir saņēmusi rakstisku ražotāja pilnvaru rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

(13)

“pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ir saņēmusi rakstisku ražotāja pilnvaru rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem;

| (14) | “piegādātājs” ir ražotājs, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, tāda ražotāja pilnvarotais pārstāvis, kurš neveic uzņēmējdarbību Savienībā, vai importētājs, kurš šo ražojumu laiž Savienības tirgū; |
| --- | --- |

(14)

“piegādātājs” ir ražotājs, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, tāda ražotāja pilnvarotais pārstāvis, kurš neveic uzņēmējdarbību Savienībā, vai importētājs, kurš šo ražojumu laiž Savienības tirgū;

| (15) | “izplatītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, izņemot piegādātāju, kas riepu dara pieejamu tirgū; |
| --- | --- |

(15)

“izplatītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, izņemot piegādātāju, kas riepu dara pieejamu tirgū;

| (16) | “darīt pieejamu tirgū” nozīmē komercdarbības gaitā par maksu vai bez maksas piegādāt ražojumu izplatīšanai vai izmantošanai Savienības tirgū; |
| --- | --- |

(16)

“darīt pieejamu tirgū” nozīmē komercdarbības gaitā par maksu vai bez maksas piegādāt ražojumu izplatīšanai vai izmantošanai Savienības tirgū;

| (17) | “laist tirgū” nozīmē produktu pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū; |
| --- | --- |

(17)

“laist tirgū” nozīmē produktu pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū;

| (18) | “galalietotājs” ir patērētājs, autoparka vadītājs vai autotransporta uzņēmums, kas pērk riepu vai no kā sagaidāma riepas pirkšana; |
| --- | --- |

(18)

“galalietotājs” ir patērētājs, autoparka vadītājs vai autotransporta uzņēmums, kas pērk riepu vai no kā sagaidāma riepas pirkšana;

| (19) | “parametrs” ir riepas parametrs, kā noteikts I pielikumā, piemēram, rites pretestība, saķere ar slapju ceļu, ārējais rites troksnis, sniegs,
  vai
  ledus, nobraukums vai nodilums, kam ir būtiska ietekme uz vidi, satiksmes drošību vai veselību izmantošanas laikā; [Gr. 18] |
| --- | --- |

(19)

“parametrs” ir riepas parametrs, kā noteikts I pielikumā, piemēram, rites pretestība, saķere ar slapju ceļu, ārējais rites troksnis, sniegs,
  vai
  ledus, nobraukums vai nodilums, kam ir būtiska ietekme uz vidi, satiksmes drošību vai veselību izmantošanas laikā; [Gr. 18]

| (20) | “riepas tips” ir riepas versija, kuras visām vienībām ir tādi paši tehniskie raksturlielumi, kas ir būtiski saistībā ar marķējumu un ražojuma informācijas lapu, un tāds pats modeļa identifikators. |
| --- | --- |

(20)

“riepas tips” ir riepas versija, kuras visām vienībām ir tādi paši tehniskie raksturlielumi, kas ir būtiski saistībā ar marķējumu un ražojuma informācijas lapu, un tāds pats modeļa identifikators.

4. pants

Riepu piegādātāju pienākumi

1.   Piegādātāji attiecībā uz tirgū laistām C1, C2 un C3 klases riepām
  bez maksas
  nodrošina, ka: [Gr. 19]

| a) | katrai atsevišķai riepai ir uzlīmes veida marķējums, kurš atbilst II pielikuma prasībām un uz kura norādīta I pielikumā noteiktā informācija un tajā noteikto parametru klase, un ir pievienota IV pielikumā noteiktā ražojuma informācijas lapa;
  vai [Gr. 20] |
| --- | --- |

a)

katrai atsevišķai riepai ir uzlīmes veida marķējums, kurš atbilst II pielikuma prasībām un uz kura norādīta I pielikumā noteiktā informācija un tajā noteikto parametru klase, un ir pievienota IV pielikumā noteiktā ražojuma informācijas lapa;
  vai [Gr. 20]

| b) | katrai vienas vai vairāku identisku riepu partijai ir tāds marķējums drukātā veidā, kurš atbilst II pielikuma prasībām un uz kura norādīta I pielikumā noteiktā informācija un tajā noteikto parametru klase, un ir pievienota IV pielikumā noteiktā ražojuma informācijas lapa. |
| --- | --- |

b)

katrai vienas vai vairāku identisku riepu partijai ir tāds marķējums drukātā veidā, kurš atbilst II pielikuma prasībām un uz kura norādīta I pielikumā noteiktā informācija un tajā noteikto parametru klase, un ir pievienota IV pielikumā noteiktā ražojuma informācijas lapa.

2.   Internetā
  reklamētām vai
  pārdotām riepām piegādātāji nodrošina
  marķējuma pieejamību un vietā, kur notiek pirkšana, to
  , ka marķējums tiek attēlots

  ir redzams
  cenas tuvumā un ka ir pieejama ražojuma informācijas lapa.
  Marķējumu var iekļaut ligzdota attēla veidā, tas var parādīties pēc uzklikšķināšanas ar datorpeli, datorpeles uzvirzīšanas, attēla izplešanas uz skārienekrāna vai tamlīdzīgi. [Gr. 21]

3.   Piegādātāji nodrošina, ka marķējums ir redzams kopā ar konkrēta tipa riepas vizuālu reklāmu, tostarp internetā.
  [Gr. 22]

4.   Piegādātāji nodrošina, ka konkrēta tipa riepas jebkāds tehniskais

  tehniskajā
  reklāmas materiāls,

  materiālā
  , tostarp internetā,
  ir iekļauts marķējums un ka šāds reklāmas materiāls
  atbilst V pielikuma prasībām. [Gr. 23]

5.   Piegādātāji nodrošina, ka visām vērtībām, saistītajām klasēm

  visas vērtības, saistītās klases
  ,
  modeļa identifikators
  un jebkādai

  jebkāda
  papildu informācijai

  informācija
  par veiktspēju, ko tie marķējumā norāda saistībā ar I pielikumā noteiktajiem būtiskajiem parametriem,
  kā arī tehniskās dokumentācijas parametri, kas noteikti III pielikumā,
  ir bijis

  iesniegti
  tipa apstiprināšanas process saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2009.

  apstiprinātājai iestādei pirms riepas laišanas tirgū
  .
  Tipa apstiprinātāja iestāde apstiprina dokumentācijas saņemšanu no piegādātāja un verificē to. [Gr. 24]

6.   Piegādātāji nodrošina, ka marķējumā un ražojuma informācijas lapās tiek sniegta precīza informācija.

7.   Piegādātāji nodrošina, ka dalībvalstu iestādēm
  vai jebkurai citai akreditētai trešai pusei
  pēc pieprasījuma ir pieejama tehniskā dokumentācija, kas atbilst III pielikuma prasībām. [Gr. 25]

8.   Piegādātāji sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm un nekavējoties rīkojas, lai vai nu pēc savas ierosmes, vai pēc tirgus uzraudzības iestāžu pieprasījuma novērstu jebkādu neatbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām, par ko tie ir atbildīgi.

9.   Piegādātāji nesniedz vai neizvieto citu marķējumu, marķējuma zīmes, simbolus vai uzrakstus, kas neatbilst šīs regulas prasībām, ja šāda rīcība varētu var maldināt vai mulsināt galalietotāju attiecībā uz būtiskajiem parametriem.

10.   Piegādātāji neizsniedz un neizvieto marķējumu, kas līdzinās šajā regulā noteiktajam marķējumam.

5. pants

Riepu piegādātāju pienākumi saistībā ar ražojumu datubāzi

1.   
  Sākot
  no 2020. gada 1. janvāra

  dienas, kas ir deviņus mēnešus pēc [lūdzu ierakstīt šīs regulas spēkā stāšanās datumu],
  pirms riepas
  , kas ražota pēc minētā datuma,
  laišanas tirgū piegādātāji ražojumu datubāzē ievada Regulas (ES) 2017/1369 I pielikumā noteikto informāciju
  , izņemot izmērītos modeļa tehniskos parametrus
  .

2.   Ja riepas tiek laistas tirgū

  ir ražotas
  laikposmā no [lūdzu ierakstīt šīs regulas spēkā stāšanās datumu] līdz 2019. gada 31. decembrim,

  deviņiem mēnešiem mīnus viena diena pēc [lūdzu ierakstīt šīs regulas spēkā stāšanās datumu]
  , piegādātājs līdz 2020. gada 30. jūnijam attiecībā uz minētajām riepām

  12 mēnešu laikā pēc [lūdzu ierakstīt šīs regulas spēkā stāšanās datumu]
  ražojumu datubāzē ievada Regulas (ES) 2017/1369 I pielikumā noteikto informāciju
  , izņemot izmērītos modeļa tehniskos parametrus.

2.a
     
  Ja riepas tiek laistas tirgū pirms [lūdzu ierakstīt šīs regulas spēkā stāšanās datumu], piegādātājs var attiecībā uz minētajām riepām ražojumu datubāzē ievadīt Regulas (ES) 2017/1369 I pielikumā noteikto informāciju.

3.   Līdz 1. un 2. punktā minētās informācijas ievadīšanai ražojumu datubāzē piegādātājs nodrošina, ka tehniskās dokumentācijas elektroniskā versija ir pieejama pārbaudes vajadzībām 10 dienu laikā pēc tirgus uzraudzības iestādes pieprasījuma saņemšanas.

4.   Riepu, attiecībā uz kuru ir izdarītas izmaiņas, kas ir būtiskas attiecībā uz marķējumu vai ražojuma informācijas lapu, uzskata par jaunu riepas tipu. Piegādātājs datubāzē norāda, kad tas riepas tipa vienības tirgū vairs nelaiž.

5.   Pēc tam, kad tirgū ir laista riepas tipa pēdējā vienība, piegādātājs informāciju par minēto riepas tipu ražojumu datubāzes atbilstības daļā glabā piecus gadus. [Gr. 58]

6. pants

Riepu izplatītāju pienākumi

1.   Izplatītāji nodrošina, ka:

| a) | uz riepām tirdzniecības vietā ir uzlīmes veida marķējums, kas atbilst II pielikuma prasībām un ko piegādātājs piestiprinājis skaidri redzamā vietā atbilstoši 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam;
  vai [Gr. 26] |
| --- | --- |

a)

uz riepām tirdzniecības vietā ir uzlīmes veida marķējums, kas atbilst II pielikuma prasībām un ko piegādātājs piestiprinājis skaidri redzamā vietā atbilstoši 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam;
  vai [Gr. 26]

| b) | pirms tādu riepu pārdošanas, kas ir vienas vai vairāku identisku riepu partijas daļa,
  galalietotājs tiek iepazīstināts ar
  4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais marķējums tiek parādīts galalietotājam un

  minēto marķējumu, kas
  ir uzskatāmi novietots riepas tiešā tuvumā tirdzniecības vietā; [Gr. 27] |
| --- | --- |

b)

pirms tādu riepu pārdošanas, kas ir vienas vai vairāku identisku riepu partijas daļa,
  galalietotājs tiek iepazīstināts ar
  4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais marķējums tiek parādīts galalietotājam un

  minēto marķējumu, kas
  ir uzskatāmi novietots riepas tiešā tuvumā tirdzniecības vietā; [Gr. 27]

| ba) | marķējumu piestiprina tieši pie riepas, tas ir pilnībā izlasāms un nekas to neaizsedz. [Gr. 28] |
| --- | --- |

ba)

marķējumu piestiprina tieši pie riepas, tas ir pilnībā izlasāms un nekas to neaizsedz. [Gr. 28]

2.   Izplatītāji nodrošina, ka marķējums ir redzams kopā ar konkrēta tipa riepas vizuālu reklāmu, tostarp internetā.
  [Gr. 29]

3.   Izplatītāji nodrošina, ka konkrēta tipa riepas tehniskais

  tehniskajā
  reklāmas materiāls,

  materiālā
  , tostarp internetā,
  ir iekļauts marķējums un ka šāds reklāmas materiāls
  atbilst V pielikuma prasībām. [Gr. 30]

4.   Ja pārdošanā esošas riepas galalietotājam nav apskatāmas, izplatītāji nodrošina, ka galalietotājiem pirms pārdošanas tiek izsniegta riepas marķējuma kopija.

5.   Izplatītāji nodrošina, ka tad, ja tālpārdošanai tiek izmantoti papīra formāta katalogi, tajos ir redzams marķējums un ka galalietotājs var piekļūt ražojuma informācijas lapai bezmaksas vietnē vai pieprasīt minētās lapas izdruku.

6.   Izplatītāji, kas tālpārdošanu veic pa telefonu, īpaši informē galalietotājus par marķējumā norādīto būtisko parametru klasi un par to, ka galalietotāji marķējumam un pilnai ražojuma informācijas lapai var piekļūt bezmaksas vietnē vai var pieprasīt to izdruku.

7.   Internetā
  reklamētām vai
  tieši pārdotām riepām izplatītāji nodrošina
  marķējuma pieejamību un vietā, kur notiek pirkšana, to
  , ka marķējums tiek attēlots cenas tuvumā un ka ir pieejama ražojuma informācijas lapa.
  Marķējumu var iekļaut ligzdota attēla veidā, tas var parādīties pēc uzklikšķināšanas ar datorpeli, datorpeles uzvirzīšanas, attēla izplešanas uz skārienekrāna vai tamlīdzīgi. [Gr. 31]

7. pants

Transportlīdzekļu piegādātāju un transportlīdzekļu izplatītāju pienākumi

Ja galalietotāji ir iecerējuši iegādāties jaunu transportlīdzekli, transportlīdzekļa piegādātāji un izplatītāji pirms pārdošanas galalietotājiem izsniedz kopā ar transportlīdzekli piedāvāto riepu marķējumu, kā arī attiecīgo tehnisko reklāmas materiālu.

8. pants

Testēšanas un mērīšanas metodes

Informāciju par parametriem, ko marķējumā norāda saskaņā ar 4., 6. un 7. pantu, iegūst, izmantojot

  saskaņā ar
  I pielikumā minētās

  minētajām
  testēšanas un mērījumu metodes

  metodēm
  un VI pielikumā minēto laboratoriju pielīdzināšanas procedūru. [Gr. 32]

9. pants

Verifikācijas procedūra

Dalībvalstis novērtē katra I pielikumā norādītā būtiskā parametra deklarētās klases atbilstību, izmantojot VII pielikumā noteikto procedūru.

10. pants

Dalībvalstu pienākumi

1.   Dalībvalstis savā teritorijā nekavē šai regulai atbilstošu riepu laišanu tirgū vai lietošanas uzsākšanu.

2.   Dalībvalstis nenosaka stimulējošus pasākumus attiecībā uz riepām, kuru klase ir zemāka par B klasi, attiecībā gan uz degvielas patēriņa efektivitāti, gan uz saķeri ar slapju ceļu attiecīgi I pielikuma A un B daļas nozīmē. Šajā regulā nodokļu un fiskālus pasākumus neuzskata par stimulējošiem pasākumiem.

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts tirgus uzraudzības iestādes izveido sistēmu regulāru un ad-hoc pārbaužu veikšanai tirdzniecības vietās, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu. [Gr. 33]

3.   Dalībvalstu visaptverošajās tirgus uzraudzības programmās, kas izstrādātas saskaņā ar [Regulas (EK) Nr. 765/2008 13. pantu / Regulu par atbilstību un izpildi, kas ierosināta ar numuru COM(2017)0795], iekļauj darbības, kas nodrošina šīs regulas izpildes efektivitāti.

4.   Dalībvalstis līdz 2020. gada 1. jūnijam Komisijai paziņo tos 3. punktā minētos noteikumus, par kuriem Komisijai iepriekš nav paziņots, un nekavējoties paziņo Komisijai par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.

11. pants

Savienības tirgus uzraudzība un Savienības tirgū ienākošu ražojumu kontrole

1.   [Regulas (EK) Nr. 765/2008 16.–29. pantu / Regulu par atbilstību un izpildi, kas ierosināta ar numuru COM(2017)0795] piemēro ražojumiem, uz kuriem attiecas šī regula un saskaņā ar šo regulu pieņemtie attiecīgie deleģētie akti.

2.   Komisija veicina un atbalsta sadarbību un apmaiņu ar informāciju par tirgus uzraudzību attiecībā uz ražojumu marķēšanu starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par tirgus uzraudzību vai Savienības tirgū ienākošu ražojumu kontroli, un starp šīm iestādēm un Komisiju, jo īpaši ciešāk iesaistot Administratīvās sadarbības riepu marķēšanas ekspertu grupu tirgus uzraudzības jautājumos.

3.   Dalībvalstu visaptverošajās tirgus uzraudzības programmās, kas izstrādātas saskaņā ar [Regulas (EK) Nr. 765/2008 13. pantu / Regulu par atbilstību un izpildi, kas ierosināta ar numuru COM(2017)0795], iekļauj darbības, kas nodrošina šīs regulas izpildes efektivitāti
  , un tās ir jāpadara stingrākas
  . [Gr. 34]

11.a pants

Atjaunotas riepas

Līdz ... [divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 13. pantu, lai papildinātu šo regulu, ieviešot jaunas informācijas prasības pielikumos par atjaunotām riepām, ar nosacījumu, ka ir pieejama piemērota un īstenojama metode. [Gr. 35]

12. pants

Deleģētie akti

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 13. pantu, lai:

| a) | izmainītu marķējuma saturu un formātu; |
| --- | --- |

a)

izmainītu marķējuma saturu un formātu;

| aa) | ieviestu parametrus un informācijas prasības sniega un ledus riepām; [Gr. 37] |
| --- | --- |

aa)

ieviestu parametrus un informācijas prasības sniega un ledus riepām; [Gr. 37]

| ab) | ieviestu piemērotu testēšanas metodi, lai mērītu riepu saķeri ar sniegu un ledu; [Gr. 38] |
| --- | --- |

ab)

ieviestu piemērotu testēšanas metodi, lai mērītu riepu saķeri ar sniegu un ledu; [Gr. 38]

| b) | iekļautu pielikumos prasības par parametriem vai informāciju, jo īpaši attiecībā uz nobraukumu un nodilumu, ja ir pieejamas piemērotas testēšanas metodes;
  [Gr. 39] |
| --- | --- |

b)

iekļautu pielikumos prasības par parametriem vai informāciju, jo īpaši attiecībā uz nobraukumu un nodilumu, ja ir pieejamas piemērotas testēšanas metodes;
  [Gr. 39]

| c) | pielāgotu tehnikas attīstībai pielikumos noteiktās vērtības, aprēķinu metodes un prasības. |
| --- | --- |

c)

pielāgotu tehnikas attīstībai pielikumos noteiktās vērtības, aprēķinu metodes un prasības.

Attiecīgā gadījumā Komisija, sagatavojot deleģētos aktus, konkrētām ražojumu grupām

  riepām
  paredzēto marķējumu dizainu un saturu testē reprezentatīvu Savienības klientu grupu vidū, lai nodrošinātu, ka klienti skaidri izprot marķējumu. [Gr. 40]

13. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 12. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no [lūdzu ierakstīt šīs regulas spēkā stāšanās datumu]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 12. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 12. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

14. pants

Izvērtēšana un ziņošana

Komisija līdz 2026. 
  2022
  . gada 1. jūnijam veic šīs regulas izvērtēšanu
  , ko papildina ar ietekmes novērtējumu un patērētāju aptauju,
  un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
  Ziņojumā, vajadzības gadījumā, pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai. [Gr. 41]

Minētajā ziņojumā novērtē, cik lielā mērā šī regula un saskaņā ar to pieņemtie deleģētie akti ir devuši iespēju galalietotājiem izvēlēties labākas veiktspējas riepas, ņemot vērā riepu ietekmi uz uzņēmēdarbību,

  uzņēmējdarbību
  , degvielas patēriņu, drošību,

  drošumu
  , siltumnīcefekta gāzu emisijas un tirgus uzraudzības pasākumus
  un patērētāju informētību
  . Ziņojumā arī novērtē izmaksas un ieguvumus saistībā ar neatkarīgu un obligātu trešās personas veiktu marķējumā sniegtās informācijas verifikāciju, ņemot vērā pieredzi plašākā ietvarā, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 661/2009. [Gr. 42]

15. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2017/1369

Regulas (ES) 2017/1369 12. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “a) | atbalstīt tirgus uzraudzības iestādes tām noteikto uzdevumu veikšanā saskaņā ar šo regulu un attiecīgajiem deleģētajiem aktiem, tostarp to piemērošanā, un saskaņā ar Regulu (ES) [lūdzu ievietot atsauci uz šo regulu]”. |
| --- | --- |

“a)

atbalstīt tirgus uzraudzības iestādes tām noteikto uzdevumu veikšanā saskaņā ar šo regulu un attiecīgajiem deleģētajiem aktiem, tostarp to piemērošanā, un saskaņā ar Regulu (ES) [lūdzu ievietot atsauci uz šo regulu]”.

16. pants

Regulas (EK) Nr. 2009/1222 atcelšana

Regulu (EK) Nr. 2009/1222 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu VIII pielikumā.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ... 2020. gada 1. jūnija.

  [12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā]. [Gr. 43]

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., p. 280. lpp.

1

(2)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta nostāja.

3

(4)  COM(2017)0658.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2009 (2009. gada 25. novembris) par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem (OV L 342, 22.12.2009., 46. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 661/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/49/EK (2002. gada 25. jūnijs) par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.).

7

(8)  OV L 307, 23.11.2011., 3. lpp.

8

(9)  COM(2018)0028.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1369 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko izveido energomarķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (OV L 198, 28.7.2017., 1. lpp.).

10

(11)  COM(2017)0279.

11

(12)  Atsauce tiks pievienota, kad priekšlikums tiks pieņemts.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

13

(14)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

14

I PIELIKUMS

Riepu parametru testēšana, klasifikācija un mērīšana

A daļa. Degvielas patēriņa efektivitātes klases

Degvielas patēriņa efektivitātes klasi nosaka un norāda marķējumā, par pamatu izmantojot rites pretestības koeficientu (RRC) atbilstīgi turpmāk norādītajai “A” līdz “G” skalai un saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 117 6. pielikumu un tā turpmākiem grozījumiem, un pielīdzina atbilstīgi VI pielikumā noteiktajai procedūrai.

Ja riepu tipu apstiprina vairākās riepu klasēs (piemēram, C1 un C2), šā riepu tipa degvielas patēriņa efektivitātes klases noteikšanai izmanto to klasifikācijas skalu, kas attiecas uz augstāko riepu klasi (piemēram, C2, nevis C1). [Gr. 44]

C1, C2, C3 klases riepas ar indeksu F vairs nelaiž tirgū pēc tam, kad pilnībā ir ieviests Regulas (EK) Nr. 661/2009 noteikums par tipa apstiprināšanas prasībām, un to uz marķējuma attēlo pelēkā krāsā. [Gr. 45]

| C1 klases riepas | C2 klases riepas | C3 klases riepas |
| --- | --- | --- |
| RRC (kg/t) | Energo-
  efektivitātes
  klase | RRC (kg/t) | Energo-
  efektivitātes
  klase | RRC (kg/t) | Energo-
  efektivitātes
  klase |
| RRC ≤
  5,4


  6,5 | A | RRC ≤
  4,4


  5,5 | A | RRC ≤
  3,1


  4,0 | A |
| 5,5


  6,6

  ≤ RRC ≤
  6,5


  7,7 | B | 4,5


  5,6

  ≤ RRC ≤
  5,5


  6,7 | B | 3,2


  4,1

  ≤ RRC ≤
  4,0


  5,0 | B |
| 6,6


  7,8

  ≤ RRC ≤ 7,7


  9,0 | C | 5,6


  6,8

  ≤ RRC ≤
  6,7


  8,0 | C | 4,1


  5,1

  ≤ RRC ≤
  5,0


  6,0 | C |
| 7,8 ≤ RRC ≤ 9,0


  Tukšs | D | 6,8 ≤ RRC ≤ 8,0


  Tukšs | D | 5,1


  6,1

  ≤ RRC ≤
  6,0


  7,0 | D |
| 9,1 ≤ RRC ≤ 10,5 | E | 8,1 ≤ RRC ≤ 9,2 | E | 6,1


  7,1

  ≤ RRC ≤
  7,0


  8,0 | E |
| 10,6 ≤

  RRC
  ≥

  10,6


  ≤ 12,0 | F | 9,3 ≤

  RRC
  ≥

  9,3


  ≤ 10,5 | F | RRC ≥
  7,1


  8,1 | F |

C1 klases riepas

C2 klases riepas

C3 klases riepas

RRC (kg/t)

Energo-

efektivitātes

klase

RRC (kg/t)

Energo-

efektivitātes

klase

RRC (kg/t)

Energo-

efektivitātes

klase

RRC ≤
  5,4


  6,5

A

RRC ≤
  4,4


  5,5

A

RRC ≤
  3,1


  4,0

A

5,5


  6,6

  ≤ RRC ≤
  6,5


  7,7

B

4,5


  5,6

  ≤ RRC ≤
  5,5


  6,7

B

3,2


  4,1

  ≤ RRC ≤
  4,0


  5,0

B

6,6


  7,8

  ≤ RRC ≤ 7,7


  9,0

C

5,6


  6,8

  ≤ RRC ≤
  6,7


  8,0

C

4,1


  5,1

  ≤ RRC ≤
  5,0


  6,0

C

7,8 ≤ RRC ≤ 9,0


  Tukšs

D

6,8 ≤ RRC ≤ 8,0


  Tukšs

D

5,1


  6,1

  ≤ RRC ≤
  6,0


  7,0

D

9,1 ≤ RRC ≤ 10,5

E

8,1 ≤ RRC ≤ 9,2

E

6,1


  7,1

  ≤ RRC ≤
  7,0


  8,0

E

10,6 ≤

  RRC
  ≥

  10,6


  ≤ 12,0

F

9,3 ≤

  RRC
  ≥

  9,3


  ≤ 10,5

F

RRC ≥
  7,1


  8,1

F

[Gr. 46]

B daļa. Saķeres ar slapju ceļu klases

| 1. | Saķeres ar slapju ceļu klasi nosaka un norāda marķējumā, pamatojoties uz saķeres ar slapju ceļu indeksu (G), atbilstīgi turpmāk tabulā norādītajai skalai no “A” līdz “G”, to aprēķina saskaņā ar 2. punktu un mēra saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 117 5. pielikumu. [Gr. 47] |
| --- | --- |

1.

| 1.a | C1, C2, C3 klases riepas ar indeksu F vairs nelaiž tirgū pēc tam, kad pilnībā ir ieviests Regulas (EK) Nr. 661/2009 noteikums par tipa apstiprināšanas prasībām, un to uz marķējuma attēlo pelēkā krāsā. [Gr. 48] |
| --- | --- |

1.a

| 2. | Saķeres ar slapju ceļu indeksa (G) aprēķināšana

  G = G(T) - 0,03
  , kur:

  G(T) = izmēģinātās riepas saķeres ar slapju ceļu indekss, kas izmērīts vienā testēšanas ciklā.










  C1 klases riepas | C2 klases riepas | C3 klases riepas |
| --- | --- | --- | --- |
| G | Saķeres ar slapju ceļu klase | G | Saķeres ar slapju ceļu klase | G | Saķeres ar slapju ceļu klase |
| 1,68


  1,55

  ≤ G | A | 1,53


  1,40

  ≤ G | A | 1,38


  1,25

  ≤ G | A |
| 1,55


  1,40

  ≤ G ≤
  1,67


  1,54 | B | 1,40


  1,25

  ≤ G ≤
  1,52


  1,39 | B | 1,25


  1,10

  ≤ G ≤
  1,37


  1,24 | B |
| 1,40


  1,25

  ≤ G ≤
  1,54


  1,39 | C | 1,25


  1,10

  ≤ G ≤
  1,39


  1,24 | C | 1,10


  0,95

  ≤ G ≤
  1,24


  1,09 | C |
| 1,25 ≤ G ≤ 1,39


  Empty | D | 1,10 ≤ G ≤ 1,24


  Empty | D | 0,95


  0,80

  ≤ G ≤
  1,09


  0,94 | D |
| 1,10 ≤ G ≤ 1,24 | E | 0,95 ≤ G ≤ 1,09 | E | 0,80


  0,65

  ≤ G ≤
  0,94


  0,79 | E |
| G ≤ 1,09 | F | G ≤ 0,94 | F | 0,65 ≤ G ≤ 0,79


  0,64 | F |
| Tukšs | G | Tukšs | G | G ≤ 0,64 | G |

2.

G = G(T) - 0,03

, kur:

G(T) = izmēģinātās riepas saķeres ar slapju ceļu indekss, kas izmērīts vienā testēšanas ciklā.

C1 klases riepas

C2 klases riepas

C3 klases riepas

G

Saķeres ar slapju ceļu klase

G

Saķeres ar slapju ceļu klase

G

Saķeres ar slapju ceļu klase

1,68


  1,55

  ≤ G

A

1,53


  1,40

  ≤ G

A

1,38


  1,25

  ≤ G

A

1,55


  1,40

  ≤ G ≤
  1,67


  1,54

B

1,40


  1,25

  ≤ G ≤
  1,52


  1,39

B

1,25


  1,10

  ≤ G ≤
  1,37


  1,24

B

1,40


  1,25

  ≤ G ≤
  1,54


  1,39

C

1,25


  1,10

  ≤ G ≤
  1,39


  1,24

C

1,10


  0,95

  ≤ G ≤
  1,24


  1,09

C

1,25 ≤ G ≤ 1,39


  Empty

D

1,10 ≤ G ≤ 1,24


  Empty

D

0,95


  0,80

  ≤ G ≤
  1,09


  0,94

D

1,10 ≤ G ≤ 1,24

E

0,95 ≤ G ≤ 1,09

E

0,80


  0,65

  ≤ G ≤
  0,94


  0,79

E

G ≤ 1,09

F

G ≤ 0,94

F

0,65 ≤ G ≤ 0,79


  0,64

F

Tukšs

G

Tukšs

G

G ≤ 0,64

G

[Gr. 49]

C daļa. Ārējā rites trokšņa klases un izmērītā vērtība
  [Gr. 50]

Ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību (N) norāda decibelos un aprēķina saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 117 3. pielikumu. [Gr. 51]

Ārējā rites trokšņa klasi nosaka un norāda marķējumā, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 661/2009 II pielikuma C daļā noteiktajām

  atbilstīgi
  robežvērtībām (LV), šādi.

  2
  . 
  posmā, kas noteiktas ANO EEK Noteikumos Nr. 117
  . [Gr. 52]

N izsaka dB

Ārējā rites trokšņa klase

Image 1

N ≤ LV – 6


  3

Image 2

LV – 6


  3

  < N ≤ LV - 3

Image 3

N > LV - 3

[Gr. 53]

D daļa. Saķere ar sniegu

Veiktspēju uz sniega testē

  marķē
  saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 117 7. pielikumu. [Gr. 54]

Riepu, kas atbilst ANO EEK Noteikumos Nr. 117 noteiktajām minimālajām sniega indeksa vērtībām, klasificē kā sniega riepu un marķējumā norāda

  var norādīt
  šādu ikonu. [Gr. 55]

Image 4

E daļa. Saķere ar ledu

Veiktspēju uz ledus testē

  marķē
  saskaņā ar ISO 19447. [Gr. 56]

Riepu, kas

  kuras
  atbilst ISO 19447 noteiktajām minimālajām ledus indeksa vērtībām,
  un kurām ir piešķirts tipa apstiprinājums par veiktspēju uz sniega saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 117
  , klasificē kā ledus riepu un marķējumā norāda

  var norādīt
  šādu ikonu. [Gr. 57]

Image 5

II PIELIKUMS

Marķējuma formāts

1.   MARĶĒJUMI

| 1.1. | Marķējumos iekļauj turpmāk minēto informāciju atbilstīgi turpmākajiem attēliem.















  I. | Piegādātāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |
| II. | Piegādātāja modeļa identifikators, parasti burtciparu kods, ar kuru konkrētu riepas tipu atšķir no cita tipa ar tādu pašu preču zīmi vai piegādātāja nosaukumu; |
| III. | QR kods; |
| IV. | Degvielas patēriņa efektivitāte; |
| V. | Saķere ar slapju ceļu; |
| VI. | Ārējais rites troksnis; |
| VII. | Saķere ar sniegu; |
| VIII. | Saķere ar ledu. |

1.1.

Image 6

Image 7

Image 8

I.

Piegādātāja nosaukums vai preču zīme;

II.

Piegādātāja modeļa identifikators, parasti burtciparu kods, ar kuru konkrētu riepas tipu atšķir no cita tipa ar tādu pašu preču zīmi vai piegādātāja nosaukumu;

III.

QR kods;

IV.

Degvielas patēriņa efektivitāte;

V.

Saķere ar slapju ceļu;

VI.

Ārējais rites troksnis;

VII.

Saķere ar sniegu;

VIII.

Saķere ar ledu.

2.   MARĶĒJUMA NOFORMĒJUMS

| 2.1. | Marķējuma noformējums ir tāds, kā parādīts turpmākajos attēlos: |
| --- | --- |

2.1.

Image 9

| 2.2. | Marķējums ir vismaz 90 mm plats un 130 mm augsts. Ja drukātā marķējuma izmēri ir lielāki, tā saturs ir proporcionāls iepriekš norādītajām specifikācijām. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Marķējums atbilst šādām prasībām:






  a) | krāsas ir CMYK sistēmas krāsas – ciānkrāsa, fuksīns, dzeltens un melns –, un tās norāda atbilstīgi šim piemēram: 00-70-X-00: 0 % – ciāns, 70 % fuksīns, 100 % – dzeltens, 0 % melns; |
| --- | --- | --- |

2.3.

a)

krāsas ir CMYK sistēmas krāsas – ciānkrāsa, fuksīns, dzeltens un melns –, un tās norāda atbilstīgi šim piemēram: 00-70-X-00: 0 % – ciāns, 70 % fuksīns, 100 % – dzeltens, 0 % melns;

| b) | turpmāk norādītie numuri attiecas uz 2.1. punktā redzamajiem attēla elementiem:






  (1) | Marķējuma rāmis: biezums: 1,5 punkti — krāsa: X-10-00-05; |
| --- | --- | --- |

b)

turpmāk norādītie numuri attiecas uz 2.1. punktā redzamajiem attēla elementiem:

(1)

Marķējuma rāmis: biezums: 1,5 punkti — krāsa: X-10-00-05;

| (2) | Calibri regular 8 punkti; |
| --- | --- |

(2)

Calibri regular 8 punkti;

| (3) | Eiropas karogs: platums: 15 mm, augstums: 10 mm; |
| --- | --- |

(3)

Eiropas karogs: platums: 15 mm, augstums: 10 mm;

| (4) | Augšējā josla: platums: 51,5 mm, augstums: 13 mm;

  Teksts “BRAND”: Calibri regular 15 punkti, 100 % balts;

  Teksts “Model Number”: Calibri regular 13 punkti, 100 % balts; |
| --- | --- |

(4)

Augšējā josla: platums: 51,5 mm, augstums: 13 mm;

Teksts “BRAND”: Calibri regular 15 punkti, 100 % balts;

Teksts “Model Number”: Calibri regular 13 punkti, 100 % balts;

| (5) | QR kods: platums: 13 mm, augstums: 13 mm; |
| --- | --- |

(5)

QR kods: platums: 13 mm, augstums: 13 mm;

| (6) | “A” līdz “F” skala:

  Bultas: augstums: 5,6 mm, atstarpe: 0,78 mm, melnās līnijas biezums: 0,5 punkti, izmanto tālāk norādītās krāsas:






  — | A: X-00-X-00; |
| --- | --- | --- |

(6)

“A” līdz “F” skala:

Bultas: augstums: 5,6 mm, atstarpe: 0,78 mm, melnās līnijas biezums: 0,5 punkti, izmanto tālāk norādītās krāsas:

—

A: X-00-X-00;

| — | B: 70-00-X-00; |
| --- | --- |

—

B: 70-00-X-00;

| — | C: 30-00-X-00; |
| --- | --- |

—

C: 30-00-X-00;

| — | D: 00-00-X-00; |
| --- | --- |

—

D: 00-00-X-00;

| — | E: 00-30-X-00; |
| --- | --- |

—

E: 00-30-X-00;

| — | F: 00-70-X-00. |
| --- | --- |

—

F: 00-70-X-00.

| (7) | Līnija: platums: 88 mm, augstums: 2 punkti — krāsa: X-00-00-00; |
| --- | --- |

(7)

Līnija: platums: 88 mm, augstums: 2 punkti — krāsa: X-00-00-00;

| (8) | Ārējā rites trokšņa piktogramma:
  Paraugā attēlotā piktogramma: platums: 25,5 mm, augstums: 17 mm – krāsas: X-10-00-05; |
| --- | --- |

(8)

Ārējā rites trokšņa piktogramma:

Paraugā attēlotā piktogramma: platums: 25,5 mm, augstums: 17 mm – krāsas: X-10-00-05;

| (9) | Bulta:

  Bulta: platums: 20 mm, augstums: 10 mm; 100 % melns;

  Teksts: Helvetica Bold 20 punkti, 100 % balts;

  Vienības teksts: Helvetica Bold 13 punkti, 100 % balts; |
| --- | --- |

(9)

Bulta:

Bulta: platums: 20 mm, augstums: 10 mm; 100 % melns;

Teksts: Helvetica Bold 20 punkti, 100 % balts;

Vienības teksts: Helvetica Bold 13 punkti, 100 % balts;

| (10) | Ledus piktogramma:
  Paraugā attēlotā piktogramma: platums: 15 mm, augstums: 15 mm, biezums: 1,5 punkti — krāsa: 100 % melns; |
| --- | --- |

(10)

Ledus piktogramma:

Paraugā attēlotā piktogramma: platums: 15 mm, augstums: 15 mm, biezums: 1,5 punkti — krāsa: 100 % melns;

| (11) | Sniega piktogramma:
  Paraugā attēlotā piktogramma: platums: 15 mm, augstums: 15 mm, biezums: 1,5 punkti — krāsa: 100 % melns; |
| --- | --- |

(11)

Sniega piktogramma:

Paraugā attēlotā piktogramma: platums: 15 mm, augstums: 15 mm, biezums: 1,5 punkti — krāsa: 100 % melns;

| (12) | “A” līdz “G”: Calibri regular 13 punkti, 100 % melns; |
| --- | --- |

(12)

“A” līdz “G”: Calibri regular 13 punkti, 100 % melns;

| (13) | Bultas:

  Bultas: platums: 11,4 mm, augstums: 9 mm; 100 % melns;
  Teksts: Calibri Bold 17 punkti, 100 % balts; |
| --- | --- |

(13)

Bultas:

Bultas: platums: 11,4 mm, augstums: 9 mm; 100 % melns;

| (14) | Degvielas patēriņa efektivitātes piktogramma:
  Paraugā attēlotā piktogramma: platums: 19,5 mm, augstums: 18,5 mm – krāsas: X-10-00-05; |
| --- | --- |

(14)

Degvielas patēriņa efektivitātes piktogramma:

Paraugā attēlotā piktogramma: platums: 19,5 mm, augstums: 18,5 mm – krāsas: X-10-00-05;

| (15) | Saķeres ar slapju ceļu piktogramma:
  Paraugā attēlotā piktogramma: platums: 19 mm, augstums: 19 mm – krāsas: X-10-00-05. |
| --- | --- |

(15)

Saķeres ar slapju ceļu piktogramma:

Paraugā attēlotā piktogramma: platums: 19 mm, augstums: 19 mm – krāsas: X-10-00-05.

| c) | fons ir balts. |
| --- | --- |

c)

fons ir balts.

| 2.4. | Riepas klasi marķējumā norāda atbilstoši 2.1. punkta attēlā redzamajam paraugam. |
| --- | --- |

2.4.

III PIELIKUMS

Tehniskā dokumentācija

Šīs regulas 4. panta 7. punktā minētā tehniskā dokumentācija satur šādu informāciju:

| a) | piegādātāja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

piegādātāja nosaukumu un adresi;

| b) | tās personas vārdu, uzvārdu un parakstu, kas ir pilnvarota uzņemties saistības piegādātāja vārdā; |
| --- | --- |

b)

tās personas vārdu, uzvārdu un parakstu, kas ir pilnvarota uzņemties saistības piegādātāja vārdā;

| c) | piegādātāja uzņēmuma nosaukumu vai preču zīmi; |
| --- | --- |

c)

piegādātāja uzņēmuma nosaukumu vai preču zīmi;

| d) | riepas modeli; |
| --- | --- |

d)

riepas modeli;

| e) | riepas izmēru, slodzes indeksu un ātruma kategoriju; |
| --- | --- |

e)

riepas izmēru, slodzes indeksu un ātruma kategoriju;

| f) | atsauces uz izmantotajām mērījumu metodēm. |
| --- | --- |

f)

atsauces uz izmantotajām mērījumu metodēm.

IV PIELIKUMS

Ražojuma informācijas lapa

Informāciju, kas izklāstīta riepu informācijas lapā, iekļauj ražojuma brošūrā vai citā informatīvā materiālā, kurš tiek izsniegts kopā ar ražojumu, un minētā informācija ir šāda:

| a) | piegādātāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

a)

piegādātāja nosaukums vai preču zīme;

| b) | piegādātāja modeļa identifikators; |
| --- | --- |

b)

piegādātāja modeļa identifikators;

| c) | riepas degvielas patēriņa efektivitātes klase, kā noteikts I pielikumā; |
| --- | --- |

c)

riepas degvielas patēriņa efektivitātes klase, kā noteikts I pielikumā;

| d) | riepas saķeres ar slapju ceļu klase, kā noteikts I pielikumā; |
| --- | --- |

d)

riepas saķeres ar slapju ceļu klase, kā noteikts I pielikumā;

| e) | ārējā rites trokšņa klase un decibeli, kā noteikts I pielikumā; |
| --- | --- |

e)

ārējā rites trokšņa klase un decibeli, kā noteikts I pielikumā;

| f) | informācija par to, vai riepa ir sniega riepa; |
| --- | --- |

f)

informācija par to, vai riepa ir sniega riepa;

| g) | informācija par to, vai riepa ir ledus riepa. |
| --- | --- |

g)

informācija par to, vai riepa ir ledus riepa.

V PIELIKUMS

Informācija tehniskos reklāmas materiālos

| 1. | Informāciju par riepām tehniskos reklāmas materiālos sniedz šādā secībā:






  a) | degvielas patēriņa efektivitātes klase (burts “A” līdz “F”); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

degvielas patēriņa efektivitātes klase (burts “A” līdz “F”);

| b) | saķeres ar slapju ceļu klase (burts no “A” līdz “G”); |
| --- | --- |

b)

saķeres ar slapju ceļu klase (burts no “A” līdz “G”);

| c) | ārējā rites trokšņa klase un izmērītā vērtība (dB); |
| --- | --- |

c)

ārējā rites trokšņa klase un izmērītā vērtība (dB);

| d) | informācija par to, vai riepa ir sniega riepa; |
| --- | --- |

d)

informācija par to, vai riepa ir sniega riepa;

| e) | informācija par to, vai riepa ir ledus riepa. |
| --- | --- |

e)

informācija par to, vai riepa ir ledus riepa.

| 2. | 1. punktā minētā informācija atbilst šādām prasībām:






  a) | tā ir viegli salasāma; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tā ir viegli salasāma;

| b) | tā ir viegli saprotama; |
| --- | --- |

b)

tā ir viegli saprotama;

| c) | ja riepas tips atkarībā no izmēriem vai citiem parametriem klasificējams dažādi, norāda diapazonu, ko veido riepa ar vissliktākajiem parametriem un riepa ar vislabākajiem parametriem. |
| --- | --- |

c)

ja riepas tips atkarībā no izmēriem vai citiem parametriem klasificējams dažādi, norāda diapazonu, ko veido riepa ar vissliktākajiem parametriem un riepa ar vislabākajiem parametriem.

| 3. | Piegādātāji to tīmekļa vietnēs dara pieejamu arī šādu informāciju:






  a) | saiti uz attiecīgo Komisijas tīmekļa lapu, kas veltīta šai regulai; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

saiti uz attiecīgo Komisijas tīmekļa lapu, kas veltīta šai regulai;

| b) | uz marķējuma uzdrukāto piktogrammu skaidrojumu; |
| --- | --- |

b)

uz marķējuma uzdrukāto piktogrammu skaidrojumu;

| c) | paziņojumu, kurā uzsvērts, ka faktiskais degvielas ietaupījums un satiksmes drošība lielā mērā ir atkarīga no vadītāja rīcības, un jo īpaši, ka:






  — | ekonomisks braukšanas stils var būtiski samazināt degvielas patēriņu; |
| --- | --- | --- |

c)

paziņojumu, kurā uzsvērts, ka faktiskais degvielas ietaupījums un satiksmes drošība lielā mērā ir atkarīga no vadītāja rīcības, un jo īpaši, ka:

—

ekonomisks braukšanas stils var būtiski samazināt degvielas patēriņu;

| — | regulāri jāpārbauda spiediens riepās, lai saķere ar slapju ceļu un degvielas patēriņa efektivitāte būtu optimāla; |
| --- | --- |

—

regulāri jāpārbauda spiediens riepās, lai saķere ar slapju ceļu un degvielas patēriņa efektivitāte būtu optimāla;

| — | vienmēr stingri jāievēro bremzēšanas ceļam vajadzīgā distance. |
| --- | --- |

—

vienmēr stingri jāievēro bremzēšanas ceļam vajadzīgā distance.

VI PIELIKUMS

Laboratoriju pielīdzināšanas procedūra rites pretestības mērījumiem

1.   DEFINĪCIJAS

Laboratoriju pielīdzināšanas vajadzībām ir spēkā šādas definīcijas:

| 1. | “atsauces laboratorija” ir laboratorija, kas ietilpst tādu laboratoriju tīklā, kura nosaukums pielīdzināšanas procedūras vajadzībām ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un kurš ar tā atsauces iekārtu spēj nodrošināt 3. iedaļā noteikto testēšanas rezultātu precizitāti; |
| --- | --- |

1.

“atsauces laboratorija” ir laboratorija, kas ietilpst tādu laboratoriju tīklā, kura nosaukums pielīdzināšanas procedūras vajadzībām ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un kurš ar tā atsauces iekārtu spēj nodrošināt 3. iedaļā noteikto testēšanas rezultātu precizitāti;

| 2. | “kandidātlaboratorija” ir tāda laboratorija, kas piedalās pielīdzināšanas procedūrā, bet nav atsauces laboratorija; |
| --- | --- |

2.

“kandidātlaboratorija” ir tāda laboratorija, kas piedalās pielīdzināšanas procedūrā, bet nav atsauces laboratorija;

| 3. | “pielīdzināšanas riepa” ir riepa, ko testē nolūkā veikt pielīdzināšanas procedūru; |
| --- | --- |

3.

“pielīdzināšanas riepa” ir riepa, ko testē nolūkā veikt pielīdzināšanas procedūru;

| 4. | “pielīdzināšanas riepu komplekts” ir piecu vai vairāku pielīdzināšanas riepu pielīdzināšana vienai atsevišķai iekārtai; |
| --- | --- |

4.

“pielīdzināšanas riepu komplekts” ir piecu vai vairāku pielīdzināšanas riepu pielīdzināšana vienai atsevišķai iekārtai;

| 5. | “piešķirtā vērtība” ir rites pretestības koeficienta koeficienta (RRC) teorētiska vērtība, ko izmērījusi teorētiska laboratorija, kas pārstāv atsauces laboratoriju tīklu, kuru izmanto pielīdzināšanas procedūrā. |
| --- | --- |

5.

“piešķirtā vērtība” ir rites pretestības koeficienta koeficienta (RRC) teorētiska vērtība, ko izmērījusi teorētiska laboratorija, kas pārstāv atsauces laboratoriju tīklu, kuru izmanto pielīdzināšanas procedūrā.

| 6. | “iekārta” ir katras riepas testēšanas vārpsta vienā konkrētā mērīšanas metodē. Piemēram, divas vārpstas, kuras iedarbojas uz vienu veltni, neuzskata par vienu iekārtu. |
| --- | --- |

6.

“iekārta” ir katras riepas testēšanas vārpsta vienā konkrētā mērīšanas metodē. Piemēram, divas vārpstas, kuras iedarbojas uz vienu veltni, neuzskata par vienu iekārtu.

2.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

2.1.   Princips

Atsauces laboratorijā (l) izmērīto (m) rites pretestības koeficientu (RRCm, l
  ) pielīdzina atsauces laboratoriju tīkla piešķirtajām vērtībām.

Ar kandidātlaboratorijas (c) iekārtu izmērīto (m) rites pretestības koeficientu (RRCm, c
  ) pielīdzina ar vienas tīkla atsauces laboratorijas starpniecību, ko tā pati izvēlas.

2.2.   Riepu atlases prasības

Atbilstīgi turpmāk noteiktajiem kritērijiem pielīdzināšanas procedūrai atlasa pielīdzināšanas riepu komplektu, kurā ietilpst piecas vai vairākas riepas. Vienu komplektu atlasa kopā C1 un C2 klases riepām un vienu komplektu – C3 klases riepām.

| a) | Pielīdzināšanas riepu komplektu atlasa tā, lai aptvertu kopā dažādu C1 un C2 klases riepu vai C3 klases riepu RRC diapazonu. Jebkurā gadījumā atšķirības starp riepu komplekta augstāko RRCm
  un zemāko RRCm
  vērtību pirms un pēc pielīdzināšanas nepārsniedz:






  i) | 3 kg/t C1 un C2 klases riepām; un |
| --- | --- | --- |

a)

Pielīdzināšanas riepu komplektu atlasa tā, lai aptvertu kopā dažādu C1 un C2 klases riepu vai C3 klases riepu RRC diapazonu. Jebkurā gadījumā atšķirības starp riepu komplekta augstāko RRCm
  un zemāko RRCm
  vērtību pirms un pēc pielīdzināšanas nepārsniedz:

i)

3 kg/t C1 un C2 klases riepām; un

| ii) | 2 kg/t C3 klases riepām. |
| --- | --- |

ii)

2 kg/t C3 klases riepām.

| b) | RRCm
  kandidātlaboratorijās vai atsauces laboratorijās (RRCm, c
  vai RRCm, l
  ), pamatojoties uz deklarētajām katras pielīdzināšanas riepas RRC vērtībām, ir izkliedētas vienmērīgi. |
| --- | --- |

b)

RRCm
  kandidātlaboratorijās vai atsauces laboratorijās (RRCm, c
  vai RRCm, l
  ), pamatojoties uz deklarētajām katras pielīdzināšanas riepas RRC vērtībām, ir izkliedētas vienmērīgi.

| c) | Slodzes indeksa vērtības atbilstoši aptver testējamo riepu diapazonu, nodrošinot, ka arī rites pretestības spēka vērtības aptver testējamo riepu diapazonu. |
| --- | --- |

c)

Slodzes indeksa vērtības atbilstoši aptver testējamo riepu diapazonu, nodrošinot, ka arī rites pretestības spēka vērtības aptver testējamo riepu diapazonu.

Pirms izmantošanas visas pielīdzināšanas riepas pārbauda un aizstāj, ja:

| a) | tās ir tādā stāvoklī, kurā tās ir nederīgas turpmākiem testiem; un/vai |
| --- | --- |

a)

tās ir tādā stāvoklī, kurā tās ir nederīgas turpmākiem testiem; un/vai

| b) | pēc iespējamu iekārtas noviržu korekcijas RRCm, c
  vai RRCm, l
  mērījumu novirze attiecībā pret iepriekš veiktiem mērījumiem pārsniedz 1,5 %. |
| --- | --- |

b)

pēc iespējamu iekārtas noviržu korekcijas RRCm, c
  vai RRCm, l
  mērījumu novirze attiecībā pret iepriekš veiktiem mērījumiem pārsniedz 1,5 %.

2.3.   Mērīšanas metode

Atsauces laboratorija mēra katru pielīdzināšanas riepu četras reizes un saglabā pēdējos trīs rezultātus turpmākai analīzei saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 117 6. pielikuma 4. punktu, ievērojot tā turpmākus grozījumus un piemērojot nosacījumus, kas noteikti ANO EEK Noteikumu Nr. 117 6. pielikuma 3. punktā, ievērojot tā turpmākus grozījumus.

Kandidātlaboratorija mēra katru pielīdzināšanas riepu (n + 1) reizes (n ir norādīts 5. iedaļā) un saglabā pēdējos n rezultātus turpmākai analīzei saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 117 6. pielikuma 4. punktu, ievērojot tā turpmākus grozījumus un piemērojot nosacījumus, kas noteikti ANO EEK Noteikumu Nr. 117 6. pielikuma 3. punktā, ievērojot tā turpmākus grozījumus.

Veicot pielīdzināšanas riepas mērījumus, riteni ar uzmontēto riepu pēc katra mērījuma noņem no iekārtas un visu ANO EEK Noteikumu Nr. 117 6. pielikuma 4. punktā, ievērojot tā turpmākus grozījumus, aprakstīto testa procedūru atkārto no sākuma.

Kandidātlaboratorija vai atsauces laboratorija aprēķina:

| a) | izmērīto vērtību katrai pielīdzināšanas riepai katrā mērījumā, kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 117 6. pielikuma 6.2. un 6.3. punktā, ievērojot to turpmākus grozījumus (t. i., ar korekciju 25 oC temperatūrai un veltņa diametram 2 m); |
| --- | --- |

a)

izmērīto vērtību katrai pielīdzināšanas riepai katrā mērījumā, kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 117 6. pielikuma 6.2. un 6.3. punktā, ievērojot to turpmākus grozījumus (t. i., ar korekciju 25 oC temperatūrai un veltņa diametram 2 m);

| b) | pēdējo trīs (atsauces laboratoriju gadījumā) vai n (kandidātlaboratoriju gadījumā) izmērīto vērtību vidējo vērtību katrai pielīdzināšanas riepai; un |
| --- | --- |

b)

pēdējo trīs (atsauces laboratoriju gadījumā) vai n (kandidātlaboratoriju gadījumā) izmērīto vērtību vidējo vērtību katrai pielīdzināšanas riepai; un

| c) | standartnovirzi (σm), ko aprēķina šādi:

  , kur:
  i ir pielīdzināšanas riepu skaitlisks mainīgais no 1 līdz p;
  j ir skaitlisks mainīgais no 2 līdz n+1 katra mērījuma pēdējiem n atkārtojumiem konkrētai pielīdzināšanas riepai;
  n+1 ir riepas mērījumu atkārtojumu skaits (n+1=4 atsauces laboratorijām un n+1≥4 kandidātlaboratorijām);
  p ir pielīdzināšanas riepu skaits (p ≥ 5). |
| --- | --- |

c)

standartnovirzi (σm), ko aprēķina šādi:

, kur:

i ir pielīdzināšanas riepu skaitlisks mainīgais no 1 līdz p;

j ir skaitlisks mainīgais no 2 līdz n+1 katra mērījuma pēdējiem n atkārtojumiem konkrētai pielīdzināšanas riepai;

n+1 ir riepas mērījumu atkārtojumu skaits (n+1=4 atsauces laboratorijām un n+1≥4 kandidātlaboratorijām);

p ir pielīdzināšanas riepu skaits (p ≥ 5).

2.4.   Aprēķiniem un rezultātiem izmantojamie datu formāti

| — | Izmērītās RRC vērtības, kas koriģētas, ņemot vērā veltņa diametru un temperatūru, noapaļo līdz divām zīmēm aiz komata. |
| --- | --- |

—

Izmērītās RRC vērtības, kas koriģētas, ņemot vērā veltņa diametru un temperatūru, noapaļo līdz divām zīmēm aiz komata.

| — | Aprēķinus pēc tam veic ar visiem cipariem: noapaļošanu veic tikai galīgās pielīdzināšanas vienādojumos. |
| --- | --- |

—

Aprēķinus pēc tam veic ar visiem cipariem: noapaļošanu veic tikai galīgās pielīdzināšanas vienādojumos.

| — | Visas standarta novirzes vērtības norāda ar 3 zīmēm aiz komata. |
| --- | --- |

—

Visas standarta novirzes vērtības norāda ar 3 zīmēm aiz komata.

| — | Visas RRC vērtības norāda ar divām zīmēm aiz komata. |
| --- | --- |

—

Visas RRC vērtības norāda ar divām zīmēm aiz komata.

| — | Visus pielīdzināšanas koeficientus (A1l, B1l, A2c un B2c) noapaļo un norāda līdz četrām zīmēm aiz komata. |
| --- | --- |

—

Visus pielīdzināšanas koeficientus (A1l, B1l, A2c un B2c) noapaļo un norāda līdz četrām zīmēm aiz komata.

3.   ATSAUCES LABORATORIJĀM PIEMĒROJAMĀS PRASĪBAS UN PIEŠĶIRTO VĒRTĪBU NOTEIKŠANA

Katrai pielīdzināšanas riepai piešķirtās vērtības nosaka atsauces laboratoriju tīkls. Ik pēc diviem gadiem tīkls izvērtē piešķirto vērtību stabilitāti un derīgumu.

Katra atsauces laboratorija, kas ietilpst tīklā, atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 117 6. pielikumā, ievērojot tā turpmākus grozījumus, noteiktajām specifikācijām, un to standartnovirze (σm) ir šāda:

| a) | ne lielāka kā 0,05 kg/t – C1 un C2 klases riepām; un |
| --- | --- |

a)

ne lielāka kā 0,05 kg/t – C1 un C2 klases riepām; un

| b) | ne lielāka kā 0,05 kg/t – C3 klases riepām. |
| --- | --- |

b)

ne lielāka kā 0,05 kg/t – C3 klases riepām.

Pielīdzināšanas riepu komplektus, kas atbilst 2.2. iedaļas specifikācijām, katra atsauces laboratoriju tīkla laboratorija mēra atbilstoši 2.3. iedaļai.

Katrai pielīdzināšanas riepai piešķir vērtību, kas ir to izmērīto vērtību vidējais lielums, kuras šai pielīdzināšanas riepai norādījušas tīkla atsauces laboratorijas.

4.   PROCEDŪRA ATSAUCES LABORATORIJAS PIELĪDZINĀŠANAI PIEŠĶIRTAJĀM VĒRTĪBĀM

Katra atsauces laboratorija (l) pielīdzina sevi katrai jaunai piešķirto vērtību kopai un vienmēr pēc ievērojamiem iekārtu pārveidojumiem vai konstatējot novirzes iekārtas kontrolriepas uzraudzības datos.

Visu atsevišķu datu gadījumā pielīdzināšanai izmanto lineārās regresijas paņēmienu. Regresijas koeficientus A1
  l
  un B1l aprēķina šādi:

Image 11

, kur:

RRC ir piešķirtā rites pretestības koeficienta vērtība;

RRCm, l
  ir atsauces laboratorijas (l) izmērītā rites pretestības koeficienta vērtība (ņemot vērā temperatūras un veltņa diametra korekciju).

5.   KANDIDĀTLABORATORIJĀM PIEMĒROJAMĀS PRASĪBAS

Kandidātlaboratorijas pielīdzināšanas procedūru katrai iekārtai atkārto vismaz reizi divos gados un vienmēr pēc ievērojamiem iekārtas pārveidojumiem vai konstatējot novirzes iekārtas kontrolriepas uzraudzības datos.

Kopīgu piecu dažādu riepu komplektu, kas atbilst 2.2. iedaļas specifikācijām, saskaņā ar 2.3. iedaļu vispirms mēra kandidātlaboratorija un pēc tam viena atsauces laboratorija. Pēc kandidātlaboratorijas pieprasījuma var tikt testētas vairāk nekā piecas pielīdzināšanas riepas.

Kandidātlaboratorija izraudzītajai atsauces laboratorijai nodrošina pielīdzināšanas riepu komplektu.

Kandidātlaboratorija (c) atbilst specifikācijām ANO EEK Noteikumu Nr. 117 6. pielikumā, ievērojot tā turpmākus grozījumus, un vēlams, lai tās standartnovirzes (am) ir šādas:

| a) | ne lielākas kā 0,075 kg/t – C1 un C2 klases riepām; un |
| --- | --- |

a)

ne lielākas kā 0,075 kg/t – C1 un C2 klases riepām; un

| b) | ne lielākas kā 0,06 kg/t – C3 klases riepām. |
| --- | --- |

b)

ne lielākas kā 0,06 kg/t – C3 klases riepām.

Ja kandidātlaboratorijas standartnovirze (σm) pārsniedz iepriekš minētās vērtības četros mērījumos, no kuriem pēdējos trīs mērījumus izmanto aprēķinos, tad mērījumu atkārtojumu skaitu “n+1” visai partijai palielina šādi:

n+1 = 1+(σm/γ)2, noapaļojot līdz tuvākajam lielākajam veselam skaitlim

, kur:

γ = 0,043 kg/t – C1 un C2 klases riepām;

γ = 0,035 kg/t – C3 klases riepām.

6.   PROCEDŪRA KANDIDĀTLABORATORIJAS PIELĪDZINĀŠANAI

Viena tīklā esošā atsauces laboratorija (i) aprēķina lineārās regresijas funkciju visiem kandidātlaboratorijas (c) atsevišķiem datiem. Regresijas koeficientus A2c un B2c aprēķina šādi:

Image 12

, kur:

RRCm, l
  ir atsauces laboratorijas (i) izmērītā rites pretestības koeficienta vērtība (ņemot vērā temperatūras un veltņa diametra korekciju);

RRCm, c
  ir kandidātlaboratorijas (c) izmērītā rites pretestības koeficienta vērtība (ņemot vērā temperatūras un veltņa diametra korekciju).

Ja determinācijas koeficienta R2 vērtība ir zemāka nekā 0,97, kandidātlaboratoriju nepielīdzina.

Pielīdzināto RRC kandidātlaboratorijas testētajām riepām aprēķina šādi:

Image 13

VII PIELIKUMS

Verifikācijas procedūra

Katram piegādātāja noteiktajam riepu tipam vai riepu grupai saskaņā ar vienu no turpmāk izklāstītajām procedūrām novērtē deklarētās degvielas patēriņa efektivitātes, saķeres ar slapju ceļu un ārējā rites trokšņa klases, kā arī deklarēto vērtību un jebkādas marķējumā norādītās papildu informācijas par veiktspēju atbilstību šai regulai:

| a) | vispirms testē tikai vienu riepu vai riepu komplektu:






  1. | Ja izmērītās vērtības atbilst deklarētajām klasēm vai ārējā rites trokšņa deklarētajai vērtībai pielaides intervālā, kas noteikts 1. tabulā, tests ir izturēts; |
| --- | --- | --- |

a)

vispirms testē tikai vienu riepu vai riepu komplektu:

1.

Ja izmērītās vērtības atbilst deklarētajām klasēm vai ārējā rites trokšņa deklarētajai vērtībai pielaides intervālā, kas noteikts 1. tabulā, tests ir izturēts;

| 2. | Ja izmērītās vērtības neatbilst deklarētajām klasēm vai ārējā rites trokšņa deklarētajai vērtībai diapazonā, kas noteikts 1. tabulā, testē vēl trīs riepas vai riepu komplektus. Mērījumu vidējo vērtību, kas iegūta no šo trīs riepu vai riepu komplektu testēšanas, izmanto, lai novērtētu atbilstību deklarētajai informācijai, izmantojot 1. tabulā noteikto diapazonu; |
| --- | --- |

2.

Ja izmērītās vērtības neatbilst deklarētajām klasēm vai ārējā rites trokšņa deklarētajai vērtībai diapazonā, kas noteikts 1. tabulā, testē vēl trīs riepas vai riepu komplektus. Mērījumu vidējo vērtību, kas iegūta no šo trīs riepu vai riepu komplektu testēšanas, izmanto, lai novērtētu atbilstību deklarētajai informācijai, izmantojot 1. tabulā noteikto diapazonu;

| b) | ja marķējumā norādītās klases vai vērtības ir aizgūtas no tipa apstiprināšanas testu rezultātiem, kas iegūti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 vai ANO EEK Noteikumiem Nr. 117, ievērojot to turpmākus grozījumus, dalībvalstis drīkst izmantot riepu ražošanas atbilstības testu mērījumu datus. |
| --- | --- |

b)

ja marķējumā norādītās klases vai vērtības ir aizgūtas no tipa apstiprināšanas testu rezultātiem, kas iegūti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 vai ANO EEK Noteikumiem Nr. 117, ievērojot to turpmākus grozījumus, dalībvalstis drīkst izmantot riepu ražošanas atbilstības testu mērījumu datus.

Novērtējot ražošanas atbilstības testos iegūtos mērījumu datus, jāņem vērā 1. tabulā noteiktās pielaides.

1. tabula

| Izmērītais parametrs | Verifikācijas pielaides |
| --- | --- |
| Rites pretestības koeficients (degvielas patēriņa efektivitāte) | Pielīdzinātā izmērītā vērtība nepārsniedz deklarētās klases augšējo robežu (augstāko RRC) vairāk kā par 0,3  kg/1 000  kg. |
| Ārējais rites troksnis | Izmērītā vērtība nepārsniedz deklarēto N vērtību vairāk kā par 1 dB(A). |
| Saķere ar slapju ceļu | Izmērītā vērtība G(T) nav zemāka kā deklarētās klases apakšējā robežvērtība (zemākā G vērtība). |
| Saķere ar sniegu | Izmērītā vērtība nav zemāka par minimālās saķeres ar sniegu indeksu. |
| Saķere ar ledu | Izmērītā vērtība nav zemāka par minimālās saķeres ar ledu indeksu. |

Izmērītais parametrs

Verifikācijas pielaides

Rites pretestības koeficients (degvielas patēriņa efektivitāte)

Pielīdzinātā izmērītā vērtība nepārsniedz deklarētās klases augšējo robežu (augstāko RRC) vairāk kā par 0,3  kg/1 000  kg.

Ārējais rites troksnis

Izmērītā vērtība nepārsniedz deklarēto N vērtību vairāk kā par 1 dB(A).

Saķere ar slapju ceļu

Izmērītā vērtība G(T) nav zemāka kā deklarētās klases apakšējā robežvērtība (zemākā G vērtība).

Saķere ar sniegu

Izmērītā vērtība nav zemāka par minimālās saķeres ar sniegu indeksu.

Saķere ar ledu

Izmērītā vērtība nav zemāka par minimālās saķeres ar ledu indeksu.

VIII PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 1222/2009 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants, 1. punkts | 1. pants, 1. punkts |
| 1. pants, 2. punkts | 1. pants, 2. punkts |
| 2. pants, 1. punkts | 2. pants, 1. punkts |
| 2. pants, 2. punkts | 2. pants, 2. punkts |
| 3. pants, 1. punkts | 3. pants, 1. punkts |
| 3. pants, 2. punkts | 3. pants, 2. punkts |
| — | 3. pants, 3. punkts |
| 3. pants, 3. punkts | 3. pants, 4. punkts |
| 3. pants, 4. punkts | 3. pants, 5. punkts |
| — | 3. pants, 6. punkts |
| 3. pants, 5. punkts | 3. pants, 7. punkts |
| — | 3. pants, 8. punkts |
| — | 3. pants, 9. punkts |
| 3. pants, 6. punkts | 3. pants, 10. punkts |
| 3. pants, 7. punkts | 3. pants, 11. punkts |
| 3. pants, 8. punkts | 3. pants, 12. punkts |
| 3. pants, 9. punkts | 3. pants, 13. punkts |
| 3. pants, 10. punkts | 3. pants, 14. punkts |
| 3. pants, 11. punkts | 3. pants, 15. punkts |
| — | 3. pants, 16. punkts |
| 3. pants, 12. punkts | 3. pants, 17. punkts |
| 3. pants, 13. punkts | 3. pants, 18. punkts |
| — | 3. pants, 19. punkts |
| 4. pants | 4. pants |
| 4. pants, 1. punkts | 4. pants, 1. punkts |
| 4. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts | 4. panta, 1. punkts, b) apakšpunkts |
| 4. panta, 1. punkts, b) apakšpunkts | 4. panta, 1. punkts, b) apakšpunkts |
| 4. pants, 2. punkts | — |
| — | 4. pants, 2. punkts |
| — | 4. pants, 3. punkts |
| 4. pants, 3. punkts | 4. pants, 4. punkts |
| 4. pants, 4. punkts | 4. pants, 6. punkts |
| — | 4. pants, 5. punkts |
| — | 4. pants, 6. punkts |
| — | 4. pants, 7. punkts |
| — | 4. pants, 8. punkts |
| — | 4. pants, 9. punkts |
| — | 5. pants |
| 5. pants | 6. pants |
| 5. pants, 1. punkts | 6. pants, 1. punkts |
| 5. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts | 6. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts |
| 5. panta, 1. punkts, b) apakšpunkts | 6. panta, 1. punkts, b) apakšpunkts |
| — | 6. pants, 2. punkts |
| — | 6. pants, 3. punkts |
| 5. pants, 2. punkts | 6. pants, 4. punkts |
| 5. pants, 3. punkts | — |
| — | 6. pants, 5. punkts |
| — | 6. pants, 6. punkts |
| — | 6. pants, 7. punkts |
| 6. pants | 7. pants |
| 7. pants | 8. pants |
| 8. pants | 9. pants |
| 9. pants, 1. punkts | 10. pants, 1. punkts |
| 9. pants, 2. punkts | — |
| 10. pants | 10. pants, 2. punkts |
| 11. pants | 12. pants |
| — | 12. pants, a) punkts |
| — | 12. pants, b) punkts |
| — | 12. pants, c) punkts |
| 11. pants, a) punkts | — |
| 11. pants, b) punkts | — |
| 11. pants, c) punkts | 12. pants, d) punkts |
| 12. pants | 11. pants |
| — | 11. pants, 1. punkts |
| — | 11. pants, 2. punkts |
| — | 11. pants, 3. punkts |
| — | 13. pants |
| 13. pants | — |
| 14. pants | — |
| — | 14. pants |
| 15. pants | — |
| — | 15. pants |
| — | 16. pants |
| 16. pants | 17. pants |

Regula (EK) Nr. 1222/2009

Šī regula

1. pants, 1. punkts

1. pants, 1. punkts

1. pants, 2. punkts

1. pants, 2. punkts

2. pants, 1. punkts

2. pants, 1. punkts

2. pants, 2. punkts

2. pants, 2. punkts

3. pants, 1. punkts

3. pants, 1. punkts

3. pants, 2. punkts

3. pants, 2. punkts

—

3. pants, 3. punkts

3. pants, 3. punkts

3. pants, 4. punkts

3. pants, 4. punkts

3. pants, 5. punkts

—

3. pants, 6. punkts

3. pants, 5. punkts

3. pants, 7. punkts

—

3. pants, 8. punkts

—

3. pants, 9. punkts

3. pants, 6. punkts

3. pants, 10. punkts

3. pants, 7. punkts

3. pants, 11. punkts

3. pants, 8. punkts

3. pants, 12. punkts

3. pants, 9. punkts

3. pants, 13. punkts

3. pants, 10. punkts

3. pants, 14. punkts

3. pants, 11. punkts

3. pants, 15. punkts

—

3. pants, 16. punkts

3. pants, 12. punkts

3. pants, 17. punkts

3. pants, 13. punkts

3. pants, 18. punkts

—

3. pants, 19. punkts

4. pants

4. pants

4. pants, 1. punkts

4. pants, 1. punkts

4. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts

4. panta, 1. punkts, b) apakšpunkts

4. panta, 1. punkts, b) apakšpunkts

4. panta, 1. punkts, b) apakšpunkts

4. pants, 2. punkts

—

—

4. pants, 2. punkts

—

4. pants, 3. punkts

4. pants, 3. punkts

4. pants, 4. punkts

4. pants, 4. punkts

4. pants, 6. punkts

—

4. pants, 5. punkts

—

4. pants, 6. punkts

—

4. pants, 7. punkts

—

4. pants, 8. punkts

—

4. pants, 9. punkts

—

5. pants

5. pants

6. pants

5. pants, 1. punkts

6. pants, 1. punkts

5. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts

6. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts

5. panta, 1. punkts, b) apakšpunkts

6. panta, 1. punkts, b) apakšpunkts

—

6. pants, 2. punkts

—

6. pants, 3. punkts

5. pants, 2. punkts

6. pants, 4. punkts

5. pants, 3. punkts

—

—

6. pants, 5. punkts

—

6. pants, 6. punkts

—

6. pants, 7. punkts

6. pants

7. pants

7. pants

8. pants

8. pants

9. pants

9. pants, 1. punkts

10. pants, 1. punkts

9. pants, 2. punkts

—

10. pants

10. pants, 2. punkts

11. pants

12. pants

—

12. pants, a) punkts

—

12. pants, b) punkts

—

12. pants, c) punkts

11. pants, a) punkts

—

11. pants, b) punkts

—

11. pants, c) punkts

12. pants, d) punkts

12. pants

11. pants

—

11. pants, 1. punkts

—

11. pants, 2. punkts

—

11. pants, 3. punkts

—

13. pants

13. pants

—

14. pants

—

—

14. pants

15. pants

—

—

15. pants

—

16. pants

16. pants

17. pants

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/231 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/231

---

P8_TA(2019)0231

Autortiesības digitālajā vienotajā tirgū ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0593), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0593),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0383/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0383/2016),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 53. panta 1. punktu, 62. pantu un 114. pantu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 53. panta 1. punktu, 62. pantu un 114. pantu

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 25. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 25. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 8. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 8. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 20. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 20. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0245/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0245/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 125, 21.4.2017., 27. lpp.

(2)  OV C 207, 30.6.2017., 80. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0280

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/790.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR SPORTA PASĀKUMU ORGANIZATORIEM

Komisija atzīst sporta pasākumu organizētāju svarīgumu un to lomu sporta pasākumu finansēšanā Savienībā. Ņemot vērā sociālos un ekonomiskos sporta aspektus Savienībā, Komisija novērtēs izaicinājumus, ar kuriem sporta pasākumu organizētāji sastopas digitālajā vidē, jo īpaši jautājumus, kas saistīti ar sporta raidījumu nelegālu pārraidīšanu tiešsaistē.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/234 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/234

---

P8_TA(2019)0232

Digitālā satura piegādes un digitālo pakalpojumu sniegšanas līgumi ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažiem digitālā satura piegādes līgumu aspektiem (COM(2015)0634 – C8-0394/2015 – 2015/0287(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0634), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0634),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0394/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0394/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 27. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 27. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājušas saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 6. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājušas saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 6. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas kopīgās apspriedes atbilstīgi Reglamenta 55. pantam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas kopīgās apspriedes atbilstīgi Reglamenta 55. pantam,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0375/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0375/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 264, 20.7.2016., 57. lpp.

---

P8_TC1-COD(2015)0287

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/770.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/236 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/236

---

P8_TA(2019)0233

Preču pārdošanas līgumi ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažiem preču pārdošanas līgumu aspektiem, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/22/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK (COM(2017)0637 – C8-0379/2017 – 2015/0288(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0635) un grozīto priekšlikumu (COM(2017)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0635) un grozīto priekšlikumu (COM(2017)0637),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0379/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0379/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 27. aprīļa (1) un 2018. gada 15. februāra (2) atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 27. aprīļa (1) un 2018. gada 15. februāra (2) atzinumus,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 6. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 6. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0043/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0043/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 264, 20.7.2016., 57. lpp.

(2)  OV C 227, 28.6.2018., 58. lpp.

---

P8_TC1-COD(2015)0288

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par atsevišķiem preču pārdošanas līgumu aspektiem, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK un atceļ Direktīvu 1999/44/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/771.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/238 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/238

---

P8_TA(2019)0234

Zveja Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (COM(2018)0143 – C8-0123/2018 – 2018/0069(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0143), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0143),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0123/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0123/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 23. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 23. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 6. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 6. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0381/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0381/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 283, 10.8.2018., 95. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0069

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/982.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums par atpūtas zveju

Komisija atgādina, ka viens no mērķiem, kas izvirzīts 2017. gada martā pieņemtajā MedFish4Ever ministru deklarācijā, ir pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā līdz 2020. gadam izveidot pamatnoteikumu kopumu, kas nodrošinātu efektīvu atpūtas zvejas pārvaldību visā Vidusjūras reģionā.

Saskaņā ar šo mērķi Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) vidusposma stratēģijā 2017.–2020. gadam to pasākumu vidū, kurus paredzēts īstenot GFCM apgabalā, ietverts arī atpūtas zvejas ietekmes novērtējums un šīs zvejas darbību reglamentēšanai labāko pārvaldības pasākumu apsvēršana. Šajā sakarībā GFCM ir izveidojusi atpūtas zvejas darbgrupu, kura izstrādās saskaņotu reģionālo metodiku atpūtas zvejas novērtēšanai.

Komisija GFCM ietvaros turpinās savus līdzšinējos centienus virzīties uz MedFish4Ever deklarācijā izvirzītā mērķa sasniegšanu.

Komisijas paziņojums par sarkanajiem koraļļiem

Komisija atgādina, ka saglabāšanas pasākumiem, kas ar reģionālo adaptīvās pārvaldības plānu pieņemti attiecībā uz Vidusjūrā augošo sarkano koraļļu izmantošanu [Ieteikums GFCM/41/2017/5], ir pagaidu raksturs. Šos pasākumus, kuru vidū ir iespēja ieviest ieguves ierobežojumus, GFCM Zinātniskā padomdevēja komiteja 2019. gadā novērtēs, lai tos varētu pārskatīt GFCM 43. gadskārtējā sesijā 2019. gada novembrī.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/241 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/241

---

P8_TA(2019)0235

Ziņošanas pienākumu pielāgošana vides politikas jomā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ziņošanas pienākumu pielāgošanu vides politikas jomā un ar ko tāpēc groza Direktīvu 86/278/EEK, Direktīvu 2002/49/EK, Direktīvu 2004/35/EK, Direktīvu 2007/2/EK, Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 2010/63/ES, Regulu (EK) Nr. 166/2006 un Regulu (ES) Nr. 995/2010, kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0381),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu, 192. panta 1. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0244/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu, 192. panta 1. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0244/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0324/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0324/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 110, 22.3.2019., 99. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2018. gada 23. oktobrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0399).

---

P8_TC1-COD(2018)0205

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ziņošanas pienākumu pielāgošanu ar vidi saistītu tiesību aktu jomā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 166/2006 un (ES) Nr. 995/2010, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK, 2004/35/EK, 2007/2/EK, 2009/147/EK un 2010/63/ES, Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 un (EK) Nr. 2173/2005 un Padomes Direktīvu 86/278/EEK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/1010.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/243 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/243

---

P8_TA(2019)0236

Īpašie noteikumi par maksimālajiem garumiem kabīnēm ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Padomes Direktīvu 96/53/EK groza attiecībā uz termiņu īpašo noteikumu par maksimālajiem garumiem īstenošanai tādu kabīņu gadījumā, kas uzlabo aerodinamikas rādītājus, energoefektivitāti un drošības rādītājus (COM(2018)0275 – C8-0195/2018 – 2018/0130(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0275), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0275),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0195/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0195/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 15. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 15. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0042/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0042/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 286. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0130

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 96/53/EK attiecībā uz termiņu īpašo noteikumu par maksimālajiem garumiem īstenošanai tādām kabīnēm, kas uzlabo aerodinamikas rādītājus, energoefektivitāti un drošības rādītājus

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2019/984.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/245 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/245

---

P8_TA(2019)0237

Mazoglekļa un labvēlīgas oglekļa ietekmes etaloni ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz mazoglekļa un labvēlīgas oglekļa ietekmes etaloniem (COM(2018)0355 – C8-0209/2018 – 2018/0180(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0355), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0355),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0209/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0209/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 13. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 13. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0483/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0483/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 103. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 24. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0180

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/2089.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/247 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/247

---

P8_TA(2019)0238

Īpaši noteikumi attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0374), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0374),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 178. pantu, 209. panta 1. punktu, 212. panta 2. punktu un 349. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0229/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 178. pantu, 209. panta 1. punktu, 212. panta 2. punktu un 349. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0229/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0470/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0470/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 116. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 137. lpp.

(3)  Šī nostāja atbilst 2019. gada 16. janvārī pieņemtajiem grozījumiem (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0021).

---

P8_TC1-COD(2018)0199

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 26. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 178. pantu, 209. panta 1. punktu, 212. panta 2. punktu un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt
  gan
  atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem
  , gan arī
  un mazāk labvēlīgo reģionu, atpalicību, īpašu uzmanību veltot atsevišķām reģionu kategorijām, kuru starpā nepārprotami minēti pārrobežu reģioni.

  lauku apvidu
  ,
  rūpniecības restrukturizācijas skarto reģionu, teritoriju ar zemu iedzīvotāju blīvumu
  ,
  salu un kalnu reģionu atpalicība
  . [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt
  gan
  atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem
  , gan arī
  un mazāk labvēlīgo reģionu, atpalicību, īpašu uzmanību veltot atsevišķām reģionu kategorijām, kuru starpā nepārprotami minēti pārrobežu reģioni.

  lauku apvidu
  ,
  rūpniecības restrukturizācijas skarto reģionu, teritoriju ar zemu iedzīvotāju blīvumu
  ,
  salu un kalnu reģionu atpalicība
  . [Gr. 1]

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā KNR] (4) ir izklāstīti kopīgi noteikumi attiecībā uz ERAF un dažiem citiem fondiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā ERAF regula] (5) ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz ERAF atbalsta konkrētajiem mērķiem un tvērumu. Tagad ir nepieciešams pieņemt specifiskus noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (Interreg) — kur viena vai vairākas dalībvalstis
  un to reģioni
  sadarbojas pārrobežu mērogā — efektīvas plānošanas, tostarp noteikumus par tehnisko palīdzību, uzraudzību, izvērtēšanu, komunikāciju, attiecināmību, pārvaldību un kontroli, kā arī finansiālo pārvaldību. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā KNR] (4) ir izklāstīti kopīgi noteikumi attiecībā uz ERAF un dažiem citiem fondiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā ERAF regula] (5) ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz ERAF atbalsta konkrētajiem mērķiem un tvērumu. Tagad ir nepieciešams pieņemt specifiskus noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (Interreg) — kur viena vai vairākas dalībvalstis
  un to reģioni
  sadarbojas pārrobežu mērogā — efektīvas plānošanas, tostarp noteikumus par tehnisko palīdzību, uzraudzību, izvērtēšanu, komunikāciju, attiecināmību, pārvaldību un kontroli, kā arī finansiālo pārvaldību. [Gr. 2]

| (3) | Lai atbalstītu Savienības teritorijas
  sadarbīgu un
  harmonisku attīstību dažādos līmeņos
  un samazinātu pastāvošās atšķirības
  , ERAF būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbība, transnacionāla sadarbība, jūrlietu sadarbība, tālāko reģionu sadarbība un starpreģionālā sadarbība atbilstīgi Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg).
  Šajā procesā būtu jāņem vērā daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principi un jāstiprina vietai pielāgotas pieejas. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(3)

Lai atbalstītu Savienības teritorijas
  sadarbīgu un
  harmonisku attīstību dažādos līmeņos
  un samazinātu pastāvošās atšķirības
  , ERAF būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbība, transnacionāla sadarbība, jūrlietu sadarbība, tālāko reģionu sadarbība un starpreģionālā sadarbība atbilstīgi Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg).
  Šajā procesā būtu jāņem vērā daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principi un jāstiprina vietai pielāgotas pieejas. [Gr. 3]

| (3a) | Dažādajiem Interreg komponentiem būtu jāveicina ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšana, kā aprakstīts 2015. gada septembrī pieņemtajā Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(3a)

Dažādajiem Interreg komponentiem būtu jāveicina ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšana, kā aprakstīts 2015. gada septembrī pieņemtajā Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam. [Gr. 4]

| (4) | Pārrobežu sadarbībā būtu jātiecas risināt pierobežas reģionos kopīgi apzinātās kopīgās problēmas, kā tas norādīts arī Komisijas paziņojumā “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos” (6) (“Pierobežas reģionu paziņojums”). Tāpēc

  Tādēļ
  pārrobežu sadarbības elementā būtu jāaprobežojas ar sadarbību pie

  jāiekļauj sadarbība gan uz
  sauszemes, robežām, savukārt pārrobežu sadarbību pie jūras robežām vajadzētu integrēt transnacionālās sadarbības elementā.

  gan jūras robežām, neskarot jauno komponentu attiecībā uz tālāko reģionu sadarbību
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(4)

Pārrobežu sadarbībā būtu jātiecas risināt pierobežas reģionos kopīgi apzinātās kopīgās problēmas, kā tas norādīts arī Komisijas paziņojumā “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos” (6) (“Pierobežas reģionu paziņojums”). Tāpēc

  Tādēļ
  pārrobežu sadarbības elementā būtu jāaprobežojas ar sadarbību pie

  jāiekļauj sadarbība gan uz
  sauszemes, robežām, savukārt pārrobežu sadarbību pie jūras robežām vajadzētu integrēt transnacionālās sadarbības elementā.

  gan jūras robežām, neskarot jauno komponentu attiecībā uz tālāko reģionu sadarbību
  . [Gr. 5]

| (5) | Pārrobežu sadarbības elementam vajadzētu ietvert arī sadarbību starp vienu vai vairākām dalībvalstīm
  vai to reģioniem
  un vienu vai vairākām valstīm
  vai reģioniem
  vai citām teritorijām ārpus Savienības. Šīs regulas attiecināšana uz iekšējo un ārējo pārrobežu sadarbību ļautu salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu ievērojami vienkāršot un optimizēt noteikumus, kas jāpiemēro programmas iestādēm dalībvalstīs un partneriestādēm un saņēmējiem ārpus Savienības. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(5)

Pārrobežu sadarbības elementam vajadzētu ietvert arī sadarbību starp vienu vai vairākām dalībvalstīm
  vai to reģioniem
  un vienu vai vairākām valstīm
  vai reģioniem
  vai citām teritorijām ārpus Savienības. Šīs regulas attiecināšana uz iekšējo un ārējo pārrobežu sadarbību ļautu salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu ievērojami vienkāršot un optimizēt noteikumus, kas jāpiemēro programmas iestādēm dalībvalstīs un partneriestādēm un saņēmējiem ārpus Savienības. [Gr. 6]

| (6) | Transnacionālās un jūrlietu sadarbības elementam būtu jātiecas sadarbību stiprināt ar tādiem pasākumiem, kas veicina integrētu teritoriālo attīstību saistībā ar Savienības kohēzijas politikas prioritātēm, un tam būtu jāietver arī pārrobežu jūrlietu sadarbība.

  turklāt pilnā apjomā ievērojot subsidiaritātes principu
  . Transnacionālai sadarbībai būtu jāaptver plašākas
  transnacionālas
  teritorijas Savienības kontinentālajā daļā, savukārt jūrlietu sadarbībai vajadzētu aptvert

  un
  ,
  attiecīgos gadījumos,
  teritorijas ap jūras baseiniem, un ietvert arī 2014.–2020. gada plānošanas perioda pārrobežu sadarbību pie jūras robežām. Būtu jānodrošina pēc iespējas lielāka elastība, lai iepriekšējā

  kuras ģeogrāfiski pārsniedz
  pārrobežu jūrlietu sadarbība turpinātos plašākā jūrlietu sadarbības satvarā, un jo īpaši būtu jādefinē aptvertā teritorija, šādas sadarbības konkrētie mērķi, prasības projektu partnerībām, kā arī būtu jāizveido apakšprogrammas un īpašas koordinācijas komitejas.

  programmu aptverto teritoriju robežas
  . [Gr. 7] |
| --- | --- |

(6)

Transnacionālās un jūrlietu sadarbības elementam būtu jātiecas sadarbību stiprināt ar tādiem pasākumiem, kas veicina integrētu teritoriālo attīstību saistībā ar Savienības kohēzijas politikas prioritātēm, un tam būtu jāietver arī pārrobežu jūrlietu sadarbība.

  turklāt pilnā apjomā ievērojot subsidiaritātes principu
  . Transnacionālai sadarbībai būtu jāaptver plašākas
  transnacionālas
  teritorijas Savienības kontinentālajā daļā, savukārt jūrlietu sadarbībai vajadzētu aptvert

  un
  ,
  attiecīgos gadījumos,
  teritorijas ap jūras baseiniem, un ietvert arī 2014.–2020. gada plānošanas perioda pārrobežu sadarbību pie jūras robežām. Būtu jānodrošina pēc iespējas lielāka elastība, lai iepriekšējā

  kuras ģeogrāfiski pārsniedz
  pārrobežu jūrlietu sadarbība turpinātos plašākā jūrlietu sadarbības satvarā, un jo īpaši būtu jādefinē aptvertā teritorija, šādas sadarbības konkrētie mērķi, prasības projektu partnerībām, kā arī būtu jāizveido apakšprogrammas un īpašas koordinācijas komitejas.

  programmu aptverto teritoriju robežas
  . [Gr. 7]

| (7) | Pamatojoties ar 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar pārrobežu un transnacionālo sadarbību tālākajos reģionos, kur abu elementu apvienošana vienā programmā katrā sadarbības teritorijā nav nesusi pietiekamu vienkāršošanu programmas iestādēm un saņēmējiem, būtu jāizveido īpašs tālāko reģionu
  papildu
  elements, lai tālākie reģioni varētu pēc iespējas efektīvāk un vienkāršāk sadarboties ar kaimiņvalstīm

  trešām valstīm, aizjūras zemēm
  un teritorijām
  (AZT) vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām, ņemot vērā to īpašās iezīmes
  . [Gr. 8] |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties ar 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar pārrobežu un transnacionālo sadarbību tālākajos reģionos, kur abu elementu apvienošana vienā programmā katrā sadarbības teritorijā nav nesusi pietiekamu vienkāršošanu programmas iestādēm un saņēmējiem, būtu jāizveido īpašs tālāko reģionu
  papildu
  elements, lai tālākie reģioni varētu pēc iespējas efektīvāk un vienkāršāk sadarboties ar kaimiņvalstīm

  trešām valstīm, aizjūras zemēm
  un teritorijām
  (AZT) vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām, ņemot vērā to īpašās iezīmes
  . [Gr. 8]

| (8) | Pamatojoties uz
  pozitīvo
  pieredzi ar starpreģionālām sadarbības programmām Interreg ietvaros
  , no vienas puses,
  un uz to, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā šāda sadarbība nenotika to programmu ietvaros, uz kurām attiecās mērķis “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, starpreģionālās sadarbības elementam vajadzētu ciešāk pievērsties kohēzijas politikas efektivitātes vairošanai. Tāpēc pie šī elementa vajadzētu aprobežoties ar divām programmām — vienu, ar ko tiktu veicināta visa veida pieredzes uzkrāšana, inovatīvas pieejas un spēju veidošana programmās, ko aptver abi mērķi, un sekmētas

  no otras puses, starpreģionālā sadarbība starp pilsētām un reģioniem, izmantojot pieredzes apmaiņu, un programmu spēju attīstīšana saskaņā ar abiem mērķiem (Eiropas teritoriālā sadarbība un ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai) ir svarīgs elements, lai rastu kopīgus risinājumus kohēzijas politikas jomā un izveidotu ilgstošas partnerattiecības
  .
  Tāpēc būtu jāturpina pašreizējās programmas un jo īpaši uz projektu balstītas sadarbības veicināšana, tostarp veicinot
  Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG), kas izveidotas vai ko iecerēts izveidot saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (7)
  , un vienu, kas būtu veltīta attīstības tendenču analīzes uzlabošanai. Projektbāzēto sadarbību visā Savienībā vajadzētu integrēt jaunajā elementā “Starpreģionālas investīcijas inovācijā” un cieši piesaistīt Komisijas paziņojuma “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei” (8)
  īstenošanai, jo īpaši nolūkā atbalstīt tematiskās pārdomātas specializācijas stratēģijas tādās jomās kā enerģētika, rūpnieciskā modernizācija un lauksaimnieciskā pārtikas ražošana. Visbeidzot, integrēta teritoriālā attīstība, kuras uzmanības centrā ir funkcionālas pilsētteritorijas vai pilsētteritorijas, būtu jāsakopo mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās un vienā papildinstrumentā — “Eiropas pilsētiniciatīvā.” Abām starpreģionālās sadarbības elementa programmām vajadzētu aptvert visu Savienību, turklāt tajās varētu piedalīties arī trešās valstis.

  kā arī makroreģionālās stratēģijas
  . [Gr. 9] |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz
  pozitīvo
  pieredzi ar starpreģionālām sadarbības programmām Interreg ietvaros
  , no vienas puses,
  un uz to, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā šāda sadarbība nenotika to programmu ietvaros, uz kurām attiecās mērķis “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, starpreģionālās sadarbības elementam vajadzētu ciešāk pievērsties kohēzijas politikas efektivitātes vairošanai. Tāpēc pie šī elementa vajadzētu aprobežoties ar divām programmām — vienu, ar ko tiktu veicināta visa veida pieredzes uzkrāšana, inovatīvas pieejas un spēju veidošana programmās, ko aptver abi mērķi, un sekmētas

  no otras puses, starpreģionālā sadarbība starp pilsētām un reģioniem, izmantojot pieredzes apmaiņu, un programmu spēju attīstīšana saskaņā ar abiem mērķiem (Eiropas teritoriālā sadarbība un ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai) ir svarīgs elements, lai rastu kopīgus risinājumus kohēzijas politikas jomā un izveidotu ilgstošas partnerattiecības
  .
  Tāpēc būtu jāturpina pašreizējās programmas un jo īpaši uz projektu balstītas sadarbības veicināšana, tostarp veicinot
  Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG), kas izveidotas vai ko iecerēts izveidot saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (7)
  , un vienu, kas būtu veltīta attīstības tendenču analīzes uzlabošanai. Projektbāzēto sadarbību visā Savienībā vajadzētu integrēt jaunajā elementā “Starpreģionālas investīcijas inovācijā” un cieši piesaistīt Komisijas paziņojuma “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei” (8)
  īstenošanai, jo īpaši nolūkā atbalstīt tematiskās pārdomātas specializācijas stratēģijas tādās jomās kā enerģētika, rūpnieciskā modernizācija un lauksaimnieciskā pārtikas ražošana. Visbeidzot, integrēta teritoriālā attīstība, kuras uzmanības centrā ir funkcionālas pilsētteritorijas vai pilsētteritorijas, būtu jāsakopo mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās un vienā papildinstrumentā — “Eiropas pilsētiniciatīvā.” Abām starpreģionālās sadarbības elementa programmām vajadzētu aptvert visu Savienību, turklāt tajās varētu piedalīties arī trešās valstis.

  kā arī makroreģionālās stratēģijas
  . [Gr. 9]

| (8a) | Jaunajai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā būtu jābalstās uz viedu specializāciju un tās jāizmanto, lai atbalstītu pārdomātas specializācijas platformas tādās jomās kā enerģētika, rūpniecības modernizācija, aprites ekonomika, sociālā inovācija, vide vai lauksaimniecības pārtikas produkti, kā arī lai palīdzētu pārdomātas specializācijas stratēģijās iesaistītajiem apvienoties kopās, lai veicinātu inovācijas potenciālu un Eiropas tirgū ieviestu inovatīvus produktus, procesus un ekosistēmas. Pierādījumi liecina, ka joprojām pastāv pastāvīgi sistēmiski traucējumi jaunu tehnoloģiju (piemēram, galveno pamattehnoloģiju) demonstrējumu testēšanas un validēšanas posmā, jo īpaši tad, ja inovācija ir saistīta ar papildu reģionālo specializāciju integrēšanu, veidojot novatoriskas pievienotās vērtības veidošanas ķēdes. Šie traucējumi ir īpaši kritiski posmā starp izmēģinājuma stadiju un pilnīgu ieviešanu tirgū. Dažās stratēģiskās tehnoloģijas un rūpniecības jomās MVU pašlaik nevar rēķināties ar izcilu, atvērtu un savienotu Eiropas mēroga demonstrējumu infrastruktūru. Starpreģionālās sadarbības iniciatīvas programmām būtu jāaptver visa Eiropas Savienība un jābūt atvērtām arī AZT, trešo valstu, to reģionu un reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju, tajā skaitā tālāko kaimiņreģionu, līdzdalībai. Būtu jāveicina sinerģija starp starpreģionālām investīcijām inovācijā un citām attiecīgām ES programmām, piemēram, saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, programmu “Apvārsnis 2020”, Eiropas digitālā tirgus un vienotā tirgus programmu, jo tas palielinās investīciju ietekmi un nodrošinās labāku vērtību iedzīvotājiem. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(8a)

Jaunajai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā būtu jābalstās uz viedu specializāciju un tās jāizmanto, lai atbalstītu pārdomātas specializācijas platformas tādās jomās kā enerģētika, rūpniecības modernizācija, aprites ekonomika, sociālā inovācija, vide vai lauksaimniecības pārtikas produkti, kā arī lai palīdzētu pārdomātas specializācijas stratēģijās iesaistītajiem apvienoties kopās, lai veicinātu inovācijas potenciālu un Eiropas tirgū ieviestu inovatīvus produktus, procesus un ekosistēmas. Pierādījumi liecina, ka joprojām pastāv pastāvīgi sistēmiski traucējumi jaunu tehnoloģiju (piemēram, galveno pamattehnoloģiju) demonstrējumu testēšanas un validēšanas posmā, jo īpaši tad, ja inovācija ir saistīta ar papildu reģionālo specializāciju integrēšanu, veidojot novatoriskas pievienotās vērtības veidošanas ķēdes. Šie traucējumi ir īpaši kritiski posmā starp izmēģinājuma stadiju un pilnīgu ieviešanu tirgū. Dažās stratēģiskās tehnoloģijas un rūpniecības jomās MVU pašlaik nevar rēķināties ar izcilu, atvērtu un savienotu Eiropas mēroga demonstrējumu infrastruktūru. Starpreģionālās sadarbības iniciatīvas programmām būtu jāaptver visa Eiropas Savienība un jābūt atvērtām arī AZT, trešo valstu, to reģionu un reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju, tajā skaitā tālāko kaimiņreģionu, līdzdalībai. Būtu jāveicina sinerģija starp starpreģionālām investīcijām inovācijā un citām attiecīgām ES programmām, piemēram, saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, programmu “Apvārsnis 2020”, Eiropas digitālā tirgus un vienotā tirgus programmu, jo tas palielinās investīciju ietekmi un nodrošinās labāku vērtību iedzīvotājiem. [Gr. 10]

| (9) | Būtu jānosaka
  kopīgi
  objektīvi kritēriji, kā izraudzīties atbalsttiesīgos reģionus un teritorijas. Tālab atbalsttiesīgo reģionu un teritoriju apzināšanā Savienības mērogā būtu jābalstās uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (9). [Gr. 11] |
| --- | --- |

(9)

Būtu jānosaka
  kopīgi
  objektīvi kritēriji, kā izraudzīties atbalsttiesīgos reģionus un teritorijas. Tālab atbalsttiesīgo reģionu un teritoriju apzināšanā Savienības mērogā būtu jābalstās uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (9). [Gr. 11]

| (10) | Jāturpina atbalstīt vai vajadzības gadījumā jāizveido daudzdimensionāla sadarbība ar trešām valstīm Savienības kaimiņos, jo šāda sadarbība ir svarīgs reģionālās attīstības politikas instruments, no kuras iegūtu dalībvalstu reģioni, kas robežojas ar trešām valstīm. Tālab ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem IPA (10), KASSI (11) un AZTP (12) būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai un jūrlietu sadarbībai, tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai veltītas programmas. Atbalstam no ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem būtu jābalstās un savstarpīguma un proporcionalitātes principiem. Tomēr attiecībā uz IPA III PRS un KASSI PRS atbalsts no ERAF būtu jāpapildina ar vismaz līdzvērtīgām summām no IPA III-PRS un KASSI PRS, ievērojot attiecīgajos tiesību aktos noteiktos maksimālos apjomus., proti, līdz 3 % no finansējuma apjoma

  IPA III

  ietvaros un līdz 4 % no finansējuma apjoma Kaimiņattiecību ģeogrāfiskās programmas ietvaros saskaņā ar KASSI 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu.
  [Gr. 12] |
| --- | --- |

(10)

Jāturpina atbalstīt vai vajadzības gadījumā jāizveido daudzdimensionāla sadarbība ar trešām valstīm Savienības kaimiņos, jo šāda sadarbība ir svarīgs reģionālās attīstības politikas instruments, no kuras iegūtu dalībvalstu reģioni, kas robežojas ar trešām valstīm. Tālab ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem IPA (10), KASSI (11) un AZTP (12) būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai un jūrlietu sadarbībai, tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai veltītas programmas. Atbalstam no ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem būtu jābalstās un savstarpīguma un proporcionalitātes principiem. Tomēr attiecībā uz IPA III PRS un KASSI PRS atbalsts no ERAF būtu jāpapildina ar vismaz līdzvērtīgām summām no IPA III-PRS un KASSI PRS, ievērojot attiecīgajos tiesību aktos noteiktos maksimālos apjomus., proti, līdz 3 % no finansējuma apjoma

  IPA III

  ietvaros un līdz 4 % no finansējuma apjoma Kaimiņattiecību ģeogrāfiskās programmas ietvaros saskaņā ar KASSI 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu.
  [Gr. 12]

| (10a) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš reģioniem, kas kļūst par Savienības jaunajām ārējām robežām, lai nodrošinātu pašreizējo sadarbības programmu pienācīgu nepārtrauktību. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(10a)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš reģioniem, kas kļūst par Savienības jaunajām ārējām robežām, lai nodrošinātu pašreizējo sadarbības programmu pienācīgu nepārtrauktību. [Gr. 13]

| (11) | IPA III palīdzībai būtu galvenokārt jākoncentrējas uz šādiem uzdevumiem — palīdzēt IPA saņēmējiem stiprināt demokrātiskās institūcijas un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un publisko pārvaldi, ievērot pamattiesības un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļautību un nediskrimināciju
  , kā arī reģionālo un vietējo attīstību
  . Sniedzot IPA palīdzību, būtu jāturpina atbalstīt IPA saņēmēju centieni sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, kā arī teritoriālo attīstību, tostarp īstenojot ES makroreģionālās stratēģijas. Turklāt IPA palīdzībai būtu jāpievēršas arī drošībai, migrācijai un robežu pārvaldībai, proti, tādiem aspektiem kā piekļuve starptautiskajai aizsardzībai, nozīmīgas informācijas koplietošana, robežkontroles stiprināšana un kopīgi centieni cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un migrantu kontrabandu. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(11)

IPA III palīdzībai būtu galvenokārt jākoncentrējas uz šādiem uzdevumiem — palīdzēt IPA saņēmējiem stiprināt demokrātiskās institūcijas un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un publisko pārvaldi, ievērot pamattiesības un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļautību un nediskrimināciju
  , kā arī reģionālo un vietējo attīstību
  . Sniedzot IPA palīdzību, būtu jāturpina atbalstīt IPA saņēmēju centieni sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, kā arī teritoriālo attīstību, tostarp īstenojot ES makroreģionālās stratēģijas. Turklāt IPA palīdzībai būtu jāpievēršas arī drošībai, migrācijai un robežu pārvaldībai, proti, tādiem aspektiem kā piekļuve starptautiskajai aizsardzībai, nozīmīgas informācijas koplietošana, robežkontroles stiprināšana un kopīgi centieni cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un migrantu kontrabandu. [Gr. 14]

| (12) | Kas attiecas uz KASSI palīdzību, Savienībai būtu jāiedibina īpašas attiecības ar kaimiņvalstīm, lai izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un mierīgas, uz sadarbību balstītas attiecības. Tāpēc šai regulai un KASSI vajadzētu atbalstīt attiecīgo makroreģionālo stratēģiju iekšējos un ārējos aspektus. Visas minētās iniciatīvas ir stratēģiski svarīgas, un tās nodrošina arī būtisku politisko satvaru attiecību padziļināšanai ar partnervalstīm un starp tām, pamatojoties uz savstarpējas pārskatatbildības, kopīgas dalības un atbildības principiem. |
| --- | --- |

(12)

Kas attiecas uz KASSI palīdzību, Savienībai būtu jāiedibina īpašas attiecības ar kaimiņvalstīm, lai izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un mierīgas, uz sadarbību balstītas attiecības. Tāpēc šai regulai un KASSI vajadzētu atbalstīt attiecīgo makroreģionālo stratēģiju iekšējos un ārējos aspektus. Visas minētās iniciatīvas ir stratēģiski svarīgas, un tās nodrošina arī būtisku politisko satvaru attiecību padziļināšanai ar partnervalstīm un starp tām, pamatojoties uz savstarpējas pārskatatbildības, kopīgas dalības un atbildības principiem.

| (12a) | Sinerģiju veidošanai ar Savienības ārējām darbībām un attīstības programmām arī būtu jāpalīdz nodrošināt maksimāla ietekme, vienlaikus ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantā noteikto attīstības politikas saskaņotības principu. Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai ir būtiski panākt saskaņotību visās Savienības politikas jomās. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(12a)

Sinerģiju veidošanai ar Savienības ārējām darbībām un attīstības programmām arī būtu jāpalīdz nodrošināt maksimāla ietekme, vienlaikus ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantā noteikto attīstības politikas saskaņotības principu. Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai ir būtiski panākt saskaņotību visās Savienības politikas jomās. [Gr. 15]

| (13) | Ir svarīgi arī turpmāk respektēt EĀDD un Komisijas lomu stratēģiskajā plānošanā un no ERAF un KASSI atbalstīto Interreg programmu sagatavošanā, kā to paredz Padomes Lēmums 2010/427/ES (13). |
| --- | --- |

(13)

Ir svarīgi arī turpmāk respektēt EĀDD un Komisijas lomu stratēģiskajā plānošanā un no ERAF un KASSI atbalstīto Interreg programmu sagatavošanā, kā to paredz Padomes Lēmums 2010/427/ES (13).

| (14) | Ņemot vērā specifisko situāciju Savienības tālākajos reģionos, ir jāpieņem pasākumi par nosacījumiem,

  to nosacījumu uzlabošanu
  , ar kādiem šie reģioni var piekļūt struktūrfondiem. Tāpēc atsevišķi šīs regulas noteikumi būtu jāpielāgo tālāko reģionu specifikai, lai vienkāršotu un veicinātu sadarbību ar to kaimiņiem,

  trešām valstīm un AZT
  , tajā pašā laikā ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (14). [Gr. 16] |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā specifisko situāciju Savienības tālākajos reģionos, ir jāpieņem pasākumi par nosacījumiem,

  to nosacījumu uzlabošanu
  , ar kādiem šie reģioni var piekļūt struktūrfondiem. Tāpēc atsevišķi šīs regulas noteikumi būtu jāpielāgo tālāko reģionu specifikai, lai vienkāršotu un veicinātu sadarbību ar to kaimiņiem,

  trešām valstīm un AZT
  , tajā pašā laikā ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (14). [Gr. 16]

| (14a) | Šī regula paredz iespēju AZT piedalīties Interreg programmās. Lai veicinātu to efektīvu piekļuvi un līdzdalību, būtu jāņem vērā AZT īpatnības un problēmas. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(14a)

Šī regula paredz iespēju AZT piedalīties Interreg programmās. Lai veicinātu to efektīvu piekļuvi un līdzdalību, būtu jāņem vērā AZT īpatnības un problēmas. [Gr. 17]

| (15) | Jānosaka, kādi resursi piešķirami katram atsevišķam Interreg elementam, tostarp katras dalībvalsts daļa no pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai un jūrlietu sadarbībai, tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai atvēlētā finansējuma, un dalībvalstu iespējas šos elementus izmantot elastīgi. Salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu būtu jāsamazina pārrobežu sadarbībai atvēlētā finansējuma īpatsvars, bet tajā pašā laikā būtu jāpalielina transnacionālajai sadarbībai un jūrlietu sadarbībai atvēlētā finansējuma īpatsvars, jo šajā elementā tiek integrēta jūrlietu sadarbība, kā arī būtu jāizveido jauns elements, kas paredzēts tālāko reģionu sadarbībai.

  Ņemot vērā globalizāciju, sadarbība, kuras mērķis ir palielināt investīcijas nodarbinātībā un izaugsmē un veidot kopīgas investīcijas ar citiem reģioniem, tomēr
  būtu
  jāveido atkarībā no reģionu kopīgajām iezīmēm
  un
  mērķiem, nevis vienmēr pēc to robežām
  ,
  un tāpēc būtu jānodrošina pietiekams papildu finansējums jaunajai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā
  ,
  lai reaģētu uz pasaules tirgus stāvokli
  . [Gr. 18] |
| --- | --- |

(15)

Jānosaka, kādi resursi piešķirami katram atsevišķam Interreg elementam, tostarp katras dalībvalsts daļa no pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai un jūrlietu sadarbībai, tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai atvēlētā finansējuma, un dalībvalstu iespējas šos elementus izmantot elastīgi. Salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu būtu jāsamazina pārrobežu sadarbībai atvēlētā finansējuma īpatsvars, bet tajā pašā laikā būtu jāpalielina transnacionālajai sadarbībai un jūrlietu sadarbībai atvēlētā finansējuma īpatsvars, jo šajā elementā tiek integrēta jūrlietu sadarbība, kā arī būtu jāizveido jauns elements, kas paredzēts tālāko reģionu sadarbībai.

  Ņemot vērā globalizāciju, sadarbība, kuras mērķis ir palielināt investīcijas nodarbinātībā un izaugsmē un veidot kopīgas investīcijas ar citiem reģioniem, tomēr
  būtu
  jāveido atkarībā no reģionu kopīgajām iezīmēm
  un
  mērķiem, nevis vienmēr pēc to robežām
  ,
  un tāpēc būtu jānodrošina pietiekams papildu finansējums jaunajai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā
  ,
  lai reaģētu uz pasaules tirgus stāvokli
  . [Gr. 18]

| (16) | Lai atbalsts no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiktu izmantots pēc iespējas lietderīgāk, būtu jāizveido mehānisms, ar ko panāk šāda atbalsta atmaksāšanu atpakaļ gadījumos, kad ārējās sadarbības programmas — tostarp ar trešām valstīm, kas nesaņem atbalstu ne no viena Savienības finansēšanas instrumenta — nav iespējams pieņemt vai tās ir jāpārtrauc. Ar minēto mehānismu būtu jācenšas nodrošināt programmu optimālu darbību un pēc iespējas lielāku saskaņotību starp minētajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(16)

Lai atbalsts no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiktu izmantots pēc iespējas lietderīgāk, būtu jāizveido mehānisms, ar ko panāk šāda atbalsta atmaksāšanu atpakaļ gadījumos, kad ārējās sadarbības programmas — tostarp ar trešām valstīm, kas nesaņem atbalstu ne no viena Savienības finansēšanas instrumenta — nav iespējams pieņemt vai tās ir jāpārtrauc. Ar minēto mehānismu būtu jācenšas nodrošināt programmu optimālu darbību un pēc iespējas lielāku saskaņotību starp minētajiem instrumentiem.

| (17) | Interreg ietvaros ERAF vajadzētu atbalstīt konkrētus mērķus, kas piederīgi pie kohēzijas politikas mērķiem. Tomēr saraksts ar dažādiem tematiskajiem mērķiem atbilstošajiem konkrētajiem mērķiem būtu jāpielāgo Interreg specifiskajām vajadzībām, proti, būtu jānosaka papildu konkrētie mērķi pie politikas mērķa “Sociālāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru”, lai būtu iespējamas ESF tipa intervences. |
| --- | --- |

(17)

Interreg ietvaros ERAF vajadzētu atbalstīt konkrētus mērķus, kas piederīgi pie kohēzijas politikas mērķiem. Tomēr saraksts ar dažādiem tematiskajiem mērķiem atbilstošajiem konkrētajiem mērķiem būtu jāpielāgo Interreg specifiskajām vajadzībām, proti, būtu jānosaka papildu konkrētie mērķi pie politikas mērķa “Sociālāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru”, lai būtu iespējamas ESF tipa intervences.

| (18) | Īrijas salas unikālo un īpašo apstākļu kontekstā un nolūkā atbalstīt ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam būtu

  ir
  jāturpina jaunā programma PEACE PLUS, un te vajadzētu balstīties uz iepriekšējo programmu darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā tās praktisko nozīmīgumu, ir jānodrošina, ka, ja programma darbojas miera un saskaņas labā, ERAF būtu arī jāpalīdz attiecīgajos reģionos veicināt sociālo, ekonomisko un reģionālo stabilitāti
  un sadarbību
  , jo īpaši ar pasākumiem, kas veltīti kopienu saliedētības veicināšanai. Ņemot vērā programmas specifiku, to vajadzētu pārvaldīt integrēti, un Apvienotās Karalistes iemaksu vajadzētu integrēt programmā kā ārējos piešķirtos ieņēmumus. Bez tam atsevišķus šīs regulas noteikumus par darbību atlasi nevajadzētu piemērot šai programmai saistībā ar darbībām miera un saskaņas labā. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(18)

Īrijas salas unikālo un īpašo apstākļu kontekstā un nolūkā atbalstīt ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam būtu

  ir
  jāturpina jaunā programma PEACE PLUS, un te vajadzētu balstīties uz iepriekšējo programmu darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā tās praktisko nozīmīgumu, ir jānodrošina, ka, ja programma darbojas miera un saskaņas labā, ERAF būtu arī jāpalīdz attiecīgajos reģionos veicināt sociālo, ekonomisko un reģionālo stabilitāti
  un sadarbību
  , jo īpaši ar pasākumiem, kas veltīti kopienu saliedētības veicināšanai. Ņemot vērā programmas specifiku, to vajadzētu pārvaldīt integrēti, un Apvienotās Karalistes iemaksu vajadzētu integrēt programmā kā ārējos piešķirtos ieņēmumus. Bez tam atsevišķus šīs regulas noteikumus par darbību atlasi nevajadzētu piemērot šai programmai saistībā ar darbībām miera un saskaņas labā. [Gr. 19]

| (19) | Ar šo regulu vajadzētu izveidot vēl divus Interreg konkrētos mērķus — vienu, ar ko atbalsta Interreg konkrēto mērķi stiprināt institucionālās spējas, spēcināt tiesisko un administratīvo sadarbību, jo īpaši saistībā ar Pierobežas reģionu paziņojuma īstenošanu, kāpināt sadarbību starp iedzīvotājiem un iestādēm un makroreģionālu un jūras baseinu stratēģiju izstrādi un koordināciju, un otru, kas skar specifiskus ārējās sadarbības jautājumus, piemēram, drošumu, drošību, robežšķērsošanas pārvaldību un migrāciju. |
| --- | --- |

(19)

Ar šo regulu vajadzētu izveidot vēl divus Interreg konkrētos mērķus — vienu, ar ko atbalsta Interreg konkrēto mērķi stiprināt institucionālās spējas, spēcināt tiesisko un administratīvo sadarbību, jo īpaši saistībā ar Pierobežas reģionu paziņojuma īstenošanu, kāpināt sadarbību starp iedzīvotājiem un iestādēm un makroreģionālu un jūras baseinu stratēģiju izstrādi un koordināciju, un otru, kas skar specifiskus ārējās sadarbības jautājumus, piemēram, drošumu, drošību, robežšķērsošanas pārvaldību un migrāciju.

| (20) | Lielākā daļa Savienības atbalsta būtu jāvelta ierobežotam skaitam politikas mērķu, lai tādējādi panāktu pēc iespējas lielāku Interreg iedarbīgumu.
  Būtu jāpastiprina sinerģija un papildināmība starp INTERREG komponentiem. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(20)

Lielākā daļa Savienības atbalsta būtu jāvelta ierobežotam skaitam politikas mērķu, lai tādējādi panāktu pēc iespējas lielāku Interreg iedarbīgumu.
  Būtu jāpastiprina sinerģija un papildināmība starp INTERREG komponentiem. [Gr. 20]

| (21) | Noteikumi par Interreg programmu sagatavošanu, apstiprināšanu un grozīšanu, par teritoriālo attīstību, par darbību atlasi, par uzraudzību un izvērtēšanu, par programmas iestādēm, par darbību revīziju un par pārredzamību un komunikāciju būtu jāpielāgo Interreg programmu specifikai salīdzinājumā ar Regulā (ES) [jaunā KNR] izklāstītajām prasībām.
  Šiem īpašajiem noteikumiem arī turpmāk vajadzētu būt vienkāršiem un skaidriem, lai izvairītos no pārmērīgas reglamentēšanas un papildu administratīvā sloga dalībvalstīm un saņēmējiem. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(21)

Noteikumi par Interreg programmu sagatavošanu, apstiprināšanu un grozīšanu, par teritoriālo attīstību, par darbību atlasi, par uzraudzību un izvērtēšanu, par programmas iestādēm, par darbību revīziju un par pārredzamību un komunikāciju būtu jāpielāgo Interreg programmu specifikai salīdzinājumā ar Regulā (ES) [jaunā KNR] izklāstītajām prasībām.
  Šiem īpašajiem noteikumiem arī turpmāk vajadzētu būt vienkāršiem un skaidriem, lai izvairītos no pārmērīgas reglamentēšanas un papildu administratīvā sloga dalībvalstīm un saņēmējiem. [Gr. 21]

| (22) | Vajadzētu paturēt 2014.–2020. gada plānošanas perioda noteikumus par kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai darbības ir patiešām kopīgas un sadarbīgas, par partnerībām Interreg darbības ietvaros un par vadošā partnera pienākumiem. Tomēr
  Interreg partneriem būtu jāsadarbojas visos četros aspektos (izstrāde, īstenošana, personāls, finansējums),

  izstrādē un īstenošanā
  ,
  kā arī personāla vai finansējuma jautājumos
  ,
  vai abos no tiem
  , savukārt tālāko reģionu sadarbības partneriem būtu jāsadarbojas trijos aspektos no četriem, jo būtu vienkāršāk atbalstu no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem apvienot gan programmu, gan darbību līmenī. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(22)

Vajadzētu paturēt 2014.–2020. gada plānošanas perioda noteikumus par kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai darbības ir patiešām kopīgas un sadarbīgas, par partnerībām Interreg darbības ietvaros un par vadošā partnera pienākumiem. Tomēr
  Interreg partneriem būtu jāsadarbojas visos četros aspektos (izstrāde, īstenošana, personāls, finansējums),

  izstrādē un īstenošanā
  ,
  kā arī personāla vai finansējuma jautājumos
  ,
  vai abos no tiem
  , savukārt tālāko reģionu sadarbības partneriem būtu jāsadarbojas trijos aspektos no četriem, jo būtu vienkāršāk atbalstu no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem apvienot gan programmu, gan darbību līmenī. [Gr. 22]

| (22a) | Svarīgs un sekmīgs instruments pārrobežu sadarbības programmās ir iedzīvotāju savstarpējās sadarbības (P2P) un maza mēroga projekti, kuru mērķis ir novērst ar robežām saistītos un pārrobežu šķēršļus, veicināt vietējo iedzīvotāju kontaktus un tādējādi tuvināt pierobežas reģionus un to iedzīvotājus. P2P un maza mēroga projekti tiek īstenoti daudzās jomās, tādās kā kultūra, sports, tūrisms, izglītība un apmācība, uzņēmējdarbība, zinātne, vides aizsardzība un ekoloģija, veselības aprūpe, transports un mazie infrastruktūras projekti, administratīvā sadarbība un sabiedriskās attiecības. Kā norādīts arī Reģionu komitejas atzinumā “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”
   (15)

  , P2P un maza mēroga projektiem ir liela Eiropas pievienotā vērtība un tie ievērojami sekmē pārrobežu sadarbības programmu vispārējā mērķa sasniegšanu. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(22a)

Svarīgs un sekmīgs instruments pārrobežu sadarbības programmās ir iedzīvotāju savstarpējās sadarbības (P2P) un maza mēroga projekti, kuru mērķis ir novērst ar robežām saistītos un pārrobežu šķēršļus, veicināt vietējo iedzīvotāju kontaktus un tādējādi tuvināt pierobežas reģionus un to iedzīvotājus. P2P un maza mēroga projekti tiek īstenoti daudzās jomās, tādās kā kultūra, sports, tūrisms, izglītība un apmācība, uzņēmējdarbība, zinātne, vides aizsardzība un ekoloģija, veselības aprūpe, transports un mazie infrastruktūras projekti, administratīvā sadarbība un sabiedriskās attiecības. Kā norādīts arī Reģionu komitejas atzinumā “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”
   (15)

  , P2P un maza mēroga projektiem ir liela Eiropas pievienotā vērtība un tie ievērojami sekmē pārrobežu sadarbības programmu vispārējā mērķa sasniegšanu. [Gr. 23]

| (23) | Ir jāprecizē noteikumi par mazu projektu fondiem, kas ir pastāvējuši jau Kopš Interreg aizsākumiem, bet

  P2P un maza mēroga projektus galvenokārt atbalsta mazu projektu fondi vai līdzīgi instrumenti,
  uz ko

  kuriem
  nekad nav attiecināti specifiski noteikumi. Kā izklāstīts Reģionu komitejas atzinumā “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās” (16)
  , šādi mazo

  nekādi īpaši nosacījumi, tāpēc ir jāprecizē noteikumi par šādu
  projektu fondi ir būtiski,

  fondiem.
  Lai stiprinātu uzticēšanos

  arī turpmāk nodrošinātu
  iedzīvotāju un iestāžu starpā, sniegtu lielāku Eiropas

  P2P un maza mēroga projektu
  pievienoto vērtību un, pateicoties robežu radīto šķēršļu pārvarēšanai

  priekšrocības
  ,
  tajā skaitā saistībā ar vietējo
  un pierobežas teritoriju un iedzīvotāju integrēšanai, ievērojami sekmētu pārrobežu sadarbības programmu vispārējā mērķa sasniegšanu.

  reģionālo attīstību
  ,
  un
  lai galasaņēmējiem, kas parasti nav raduši pieteikties Savienības finansējumam, atvieglotu mazo projektu finansēšanas pārvaldību, būtu jānosaka, ka tad, ja netiek pārsniegts noteikts slieksnis, ir obligāti jāizmanto vienkāršotu izmaksu iespējas un fiksētas summas maksājumi. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(23)

Ir jāprecizē noteikumi par mazu projektu fondiem, kas ir pastāvējuši jau Kopš Interreg aizsākumiem, bet

  P2P un maza mēroga projektus galvenokārt atbalsta mazu projektu fondi vai līdzīgi instrumenti,
  uz ko

  kuriem
  nekad nav attiecināti specifiski noteikumi. Kā izklāstīts Reģionu komitejas atzinumā “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās” (16)
  , šādi mazo

  nekādi īpaši nosacījumi, tāpēc ir jāprecizē noteikumi par šādu
  projektu fondi ir būtiski,

  fondiem.
  Lai stiprinātu uzticēšanos

  arī turpmāk nodrošinātu
  iedzīvotāju un iestāžu starpā, sniegtu lielāku Eiropas

  P2P un maza mēroga projektu
  pievienoto vērtību un, pateicoties robežu radīto šķēršļu pārvarēšanai

  priekšrocības
  ,
  tajā skaitā saistībā ar vietējo
  un pierobežas teritoriju un iedzīvotāju integrēšanai, ievērojami sekmētu pārrobežu sadarbības programmu vispārējā mērķa sasniegšanu.

  reģionālo attīstību
  ,
  un
  lai galasaņēmējiem, kas parasti nav raduši pieteikties Savienības finansējumam, atvieglotu mazo projektu finansēšanas pārvaldību, būtu jānosaka, ka tad, ja netiek pārsniegts noteikts slieksnis, ir obligāti jāizmanto vienkāršotu izmaksu iespējas un fiksētas summas maksājumi. [Gr. 24]

| (24) | Sakarā ar to, ka ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts, un tas rada lielākas administratīvās izmaksas,
  tajā skaitā attiecībā uz reģionālajiem kontaktpunktiem (vai “antenām”), kas ir svarīgi kontaktpunkti tiem, kuri ierosina un īsteno projektus, un tādēļ tie darbojas kā tiešais savienojums ar kopīgajiem sekretariātiem vai attiecīgajām iestādēm, bet
  jo īpaši attiecībā uz kontrolēm un tulkojumiem, tehniskās palīdzības izdevumu maksimālajai robežai vajadzētu būt augstākai nekā tai, kas noteikta pie mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”. Lai kompensētu paaugstinātās administratīvās izmaksas, dalībvalstis būtu jāmudina pēc iespējas samazināt administratīvo slogu attiecībā uz kopīgo projektu īstenošanu. Turklāt Interreg programmām ar ierobežotu Savienības atbalstu vai ārējām pārrobežu sadarbības programmām būtu jāsaņem noteikta tehniskai palīdzībai paredzēta minimālā summa, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu efektīviem tehniskās palīdzības pasākumiem. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(24)

Sakarā ar to, ka ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts, un tas rada lielākas administratīvās izmaksas,
  tajā skaitā attiecībā uz reģionālajiem kontaktpunktiem (vai “antenām”), kas ir svarīgi kontaktpunkti tiem, kuri ierosina un īsteno projektus, un tādēļ tie darbojas kā tiešais savienojums ar kopīgajiem sekretariātiem vai attiecīgajām iestādēm, bet
  jo īpaši attiecībā uz kontrolēm un tulkojumiem, tehniskās palīdzības izdevumu maksimālajai robežai vajadzētu būt augstākai nekā tai, kas noteikta pie mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”. Lai kompensētu paaugstinātās administratīvās izmaksas, dalībvalstis būtu jāmudina pēc iespējas samazināt administratīvo slogu attiecībā uz kopīgo projektu īstenošanu. Turklāt Interreg programmām ar ierobežotu Savienības atbalstu vai ārējām pārrobežu sadarbības programmām būtu jāsaņem noteikta tehniskai palīdzībai paredzēta minimālā summa, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu efektīviem tehniskās palīdzības pasākumiem. [Gr. 25]

| (25) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu fondi ir jāizvērtē, par pamatu izmantojot informāciju, kas savākta atbilstoši īpašām uzraudzības prasībām, taču ir jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīs. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu fondu ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu fondi ir jāizvērtē, par pamatu izmantojot informāciju, kas savākta atbilstoši īpašām uzraudzības prasībām, taču ir jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīs. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu fondu ietekmi uz vietas.

| (25a) | Saistībā ar administratīvā sloga samazināšanu Komisijai, dalībvalstīm un reģioniem būtu cieši jāsadarbojas, lai izmantotu Regulas (ES) .../... [jaunās KNR] 77. pantā paredzētos uzlabotos proporcionalitātes noteikumus attiecībā uz Interreg programmas pārvaldības un kontroles sistēmu. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(25a)

Saistībā ar administratīvā sloga samazināšanu Komisijai, dalībvalstīm un reģioniem būtu cieši jāsadarbojas, lai izmantotu Regulas (ES) .../... [jaunās KNR] 77. pantā paredzētos uzlabotos proporcionalitātes noteikumus attiecībā uz Interreg programmas pārvaldības un kontroles sistēmu. [Gr. 26]

| (26) | Balstoties uz 2014.-2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi, būtu jāpatur sistēma, ar ko ieviesa skaidru izdevumu attiecināmības noteikumu hierarhiju, saglabājot principu, ka noteikumi par izdevumu attiecināmību ir jānosaka Savienības līmenī vai visai Interreg programmai kopā, lai izvairītos no jebkādām iespējamām pretrunām vai neatbilstībām starp dažādām regulām un starp regulām un valstu noteikumiem. Vienas dalībvalsts pieņemtie papildu noteikumi, kas attiektos tikai uz saņēmējiem šajā dalībvalstī, būtu jāierobežo līdz stingri noteiktam minimumam. Konkrētāk, šajā regulā vajadzētu integrēt Komisijas Deleģētās Regulas (ES) Nr. 481/2014 (17) noteikumus, kas tika pieņemti 2014.–2020. plānošanas periodam. |
| --- | --- |

(26)

Balstoties uz 2014.-2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi, būtu jāpatur sistēma, ar ko ieviesa skaidru izdevumu attiecināmības noteikumu hierarhiju, saglabājot principu, ka noteikumi par izdevumu attiecināmību ir jānosaka Savienības līmenī vai visai Interreg programmai kopā, lai izvairītos no jebkādām iespējamām pretrunām vai neatbilstībām starp dažādām regulām un starp regulām un valstu noteikumiem. Vienas dalībvalsts pieņemtie papildu noteikumi, kas attiektos tikai uz saņēmējiem šajā dalībvalstī, būtu jāierobežo līdz stingri noteiktam minimumam. Konkrētāk, šajā regulā vajadzētu integrēt Komisijas Deleģētās Regulas (ES) Nr. 481/2014 (17) noteikumus, kas tika pieņemti 2014.–2020. plānošanas periodam.

| (27) | Dalībvalstis būtu jāmudina piešķirt

  Dalībvalstīm attiecīgā gadījumā būtu jādeleģē
  vadošās iestādes funkcijas
  jaunai vai, attiecīgā gadījumā, jau esošai
  ETSG vai uzticēt

  jāuztic
  šādai grupai — līdzīgi kā citām pārrobežu juridiskām struktūrām — atbildību

  atbildība
  par apakšprogrammas, integrētu teritoriālo investīciju
  pārvaldību,
  vai viena vai vairāku mazo projektu fondu pārvaldību, vai nozīmēt

  jānozīmē
  to par vienīgo partneri.
  Dalībvalstīm būtu jādod iespēja vietējām un reģionālajām iestādēm un citām publiskām iestādēm no dažādām dalībvalstīm izveidot šādas sadarbības grupas ar juridiskas personas statusu un iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes to darbībā. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(27)

Dalībvalstis būtu jāmudina piešķirt

  Dalībvalstīm attiecīgā gadījumā būtu jādeleģē
  vadošās iestādes funkcijas
  jaunai vai, attiecīgā gadījumā, jau esošai
  ETSG vai uzticēt

  jāuztic
  šādai grupai — līdzīgi kā citām pārrobežu juridiskām struktūrām — atbildību

  atbildība
  par apakšprogrammas, integrētu teritoriālo investīciju
  pārvaldību,
  vai viena vai vairāku mazo projektu fondu pārvaldību, vai nozīmēt

  jānozīmē
  to par vienīgo partneri.
  Dalībvalstīm būtu jādod iespēja vietējām un reģionālajām iestādēm un citām publiskām iestādēm no dažādām dalībvalstīm izveidot šādas sadarbības grupas ar juridiskas personas statusu un iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes to darbībā. [Gr. 27]

| (28) | Pie grāmatvedības funkcijas būtu jāpatur 2014.–2020. gada plānošanas periodam izveidotā maksājumu ķēde, t.i., no Komisijas ar sertifikācijas iestādes starpniecību pie vadošā partnera. Savienības atbalsts būtu jāizmaksā vadošajam partnerim, izņemot gadījumus, kad tas varētu radīt dubultas maksas par konvertēšanu euro un pēc tam no euro citā valūtā vai otrādi darījumos starp vadošo partneri un citiem partneriem.
  Ja nav noteikts citādi, vadošais partneris nodrošina, ka pārējie partneri pilnībā un saskaņā ar grafiku, par ko vienojušies visi partneri, saņem kopējā ieguldījuma summu no attiecīgā Savienības fonda, ievērojot to pašu procedūru, ko piemēro vadošajam partnerim. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(28)

Pie grāmatvedības funkcijas būtu jāpatur 2014.–2020. gada plānošanas periodam izveidotā maksājumu ķēde, t.i., no Komisijas ar sertifikācijas iestādes starpniecību pie vadošā partnera. Savienības atbalsts būtu jāizmaksā vadošajam partnerim, izņemot gadījumus, kad tas varētu radīt dubultas maksas par konvertēšanu euro un pēc tam no euro citā valūtā vai otrādi darījumos starp vadošo partneri un citiem partneriem.
  Ja nav noteikts citādi, vadošais partneris nodrošina, ka pārējie partneri pilnībā un saskaņā ar grafiku, par ko vienojušies visi partneri, saņem kopējā ieguldījuma summu no attiecīgā Savienības fonda, ievērojot to pašu procedūru, ko piemēro vadošajam partnerim. [Gr. 28]

| (29) | Saskaņā ar Regulas [ES, Euratom] [FR-Omnibus] [63. panta 9. punktu] nozaru noteikumos jāņem vērā Eiropas teritoriālās sadarbības (Interreg) programmu vajadzības, jo īpaši attiecībā uz revīzijas funkciju. Tāpēc noteikumi par gada revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu un darbību revīziju

  revīzijām
  būtu jāvienkāršo un jāpielāgo attiecībā uz tādām programmām, kurās iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas [ES, Euratom] [FR-Omnibus] [63. panta 9. punktu] nozaru noteikumos jāņem vērā Eiropas teritoriālās sadarbības (Interreg) programmu vajadzības, jo īpaši attiecībā uz revīzijas funkciju. Tāpēc noteikumi par gada revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu un darbību revīziju

  revīzijām
  būtu jāvienkāršo un jāpielāgo attiecībā uz tādām programmām, kurās iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts. [Gr. 29]

| (30) | Būtu jāizveido skaidra finansiālās atbildības ķēde attiecībā uz nepamatoto maksājumu atgūšanu — no vienīgajiem vai citiem partneriem līdz vadošajam partnerim, vadošajai iestādei un Komisijai. Būtu jāparedz noteikums par dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu vai aizjūras zemju un teritoriju (AZT) atbildību gadījumos, kad neizdodas līdzekļus atgūt no vienīgā partnera vai cita partnera, vai vadošā partnera, proti, tas nozīmē, ka dalībvalsts atlīdzina vadošajai iestādei. Līdz ar to Interreg programmas neparedz iespēju, ka varētu būt kādas neatgūstamas summas saņēmēju līmenī. Tomēr ir jāprecizē noteikumi par gadījumiem, ja dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT līdzekļus vadošajai iestādei neatlīdzina. Būtu jāprecizē arī vadošā partnera saistības sakarā ar līdzekļu atlīdzināšanu. Konkrētāk,

  Turklāt būtu jānosaka procedūras, kas saistītas ar līdzekļu atgūšanu, un par tām būtu jāvienojas uzraudzības komitejai. Tomēr
  nedrīkstētu pieļaut, ka vadošā iestāde piespiež vadošo partneri uzsākt tiesvedību citā valstī. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(30)

Būtu jāizveido skaidra finansiālās atbildības ķēde attiecībā uz nepamatoto maksājumu atgūšanu — no vienīgajiem vai citiem partneriem līdz vadošajam partnerim, vadošajai iestādei un Komisijai. Būtu jāparedz noteikums par dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu vai aizjūras zemju un teritoriju (AZT) atbildību gadījumos, kad neizdodas līdzekļus atgūt no vienīgā partnera vai cita partnera, vai vadošā partnera, proti, tas nozīmē, ka dalībvalsts atlīdzina vadošajai iestādei. Līdz ar to Interreg programmas neparedz iespēju, ka varētu būt kādas neatgūstamas summas saņēmēju līmenī. Tomēr ir jāprecizē noteikumi par gadījumiem, ja dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT līdzekļus vadošajai iestādei neatlīdzina. Būtu jāprecizē arī vadošā partnera saistības sakarā ar līdzekļu atlīdzināšanu. Konkrētāk,

  Turklāt būtu jānosaka procedūras, kas saistītas ar līdzekļu atgūšanu, un par tām būtu jāvienojas uzraudzības komitejai. Tomēr
  nedrīkstētu pieļaut, ka vadošā iestāde piespiež vadošo partneri uzsākt tiesvedību citā valstī. [Gr. 30]

| (30a) | Ir pareizi veicināt finanšu disciplīnu. Tajā pašā laikā budžeta saistību atcelšanas pasākumos būtu jāņem vērā Interreg programmu un to īstenošanas sarežģītība. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(30a)

Ir pareizi veicināt finanšu disciplīnu. Tajā pašā laikā budžeta saistību atcelšanas pasākumos būtu jāņem vērā Interreg programmu un to īstenošanas sarežģītība. [Gr. 31]

| (31) | Lai visnotaļ kopīgi noteikumi tiktu piemēroti gan iesaistītajās dalībvalstīs, gan trešās valstīs, partnervalstīs vai AZT, šī regula būtu jāattiecina arī uz trešo valstu, partnervalstu vai AZT dalību, izņemot gadījumus, kad konkrētā šīs regulas nodaļā ir paredzēti specifiski noteikumi. Interreg programmas iestādēm var atbilst salīdzināmas iestādes trešās valstīs, partnervalstīs vai AZT. Brīdis, kad iestājas izdevumu attiecināmība, būtu jāsasaista ar brīdī, kad attiecīgā trešā valsts, partnervalsts vai AZT ir parakstījusi finansēšanas nolīgumu. Iepirkumam, ko veic saņēmēji trešā valstī, partnervalstī vai AZT, būtu jāatbilst noteikumiem par ārējo iepirkumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) [jaunā FR-Omnibus] (18). Būtu jānosaka procedūras, kā tiek noslēgti finansēšanas nolīgumi ar katru trešo valsti, partnervalsti vai AZT, kā arī nolīgumi starp vadošo iestādi un katru trešo valsti, partnervalsti vai AZT par atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, vai kā no trešās valsts, partnervalsts vai AZT uz Interreg programmu pārvieto papildu iemaksas, kas nav nacionālais līdzfinansējums. |
| --- | --- |

(31)

Lai visnotaļ kopīgi noteikumi tiktu piemēroti gan iesaistītajās dalībvalstīs, gan trešās valstīs, partnervalstīs vai AZT, šī regula būtu jāattiecina arī uz trešo valstu, partnervalstu vai AZT dalību, izņemot gadījumus, kad konkrētā šīs regulas nodaļā ir paredzēti specifiski noteikumi. Interreg programmas iestādēm var atbilst salīdzināmas iestādes trešās valstīs, partnervalstīs vai AZT. Brīdis, kad iestājas izdevumu attiecināmība, būtu jāsasaista ar brīdī, kad attiecīgā trešā valsts, partnervalsts vai AZT ir parakstījusi finansēšanas nolīgumu. Iepirkumam, ko veic saņēmēji trešā valstī, partnervalstī vai AZT, būtu jāatbilst noteikumiem par ārējo iepirkumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) [jaunā FR-Omnibus] (18). Būtu jānosaka procedūras, kā tiek noslēgti finansēšanas nolīgumi ar katru trešo valsti, partnervalsti vai AZT, kā arī nolīgumi starp vadošo iestādi un katru trešo valsti, partnervalsti vai AZT par atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, vai kā no trešās valsts, partnervalsts vai AZT uz Interreg programmu pārvieto papildu iemaksas, kas nav nacionālais līdzfinansējums.

| (32) | Lai gan Interreg programmas, kurās piedalās trešās valstis, partnervalstis vai AZT, būtu jāīsteno dalītā pārvaldībā, tālāko reģionu sadarbību var īstenot netiešā pārvaldībā. Būtu jāparedz specifiski noteikumi par to, kā šīs programmas pilnībā vai daļēji īstenot

  īstenojamas
  netiešā pārvaldībā. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(32)

Lai gan Interreg programmas, kurās piedalās trešās valstis, partnervalstis vai AZT, būtu jāīsteno dalītā pārvaldībā, tālāko reģionu sadarbību var īstenot netiešā pārvaldībā. Būtu jāparedz specifiski noteikumi par to, kā šīs programmas pilnībā vai daļēji īstenot

  īstenojamas
  netiešā pārvaldībā. [Gr. 32]

| (33) | Pamatojoties uz 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar lieliem infrastruktūras projektiem, kas īstenoti pārrobežu sadarbības programmās Eiropas kaimiņattiecību instrumenta ietvaros, procedūras vajadzētu vienkāršot. Tomēr Komisijai būtu jāsaglabā zināmas tiesības attiecībā uz šādu projektu atlasi. |
| --- | --- |

(33)

Pamatojoties uz 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar lieliem infrastruktūras projektiem, kas īstenoti pārrobežu sadarbības programmās Eiropas kaimiņattiecību instrumenta ietvaros, procedūras vajadzētu vienkāršot. Tomēr Komisijai būtu jāsaglabā zināmas tiesības attiecībā uz šādu projektu atlasi.

| (34) | Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt un grozīt Interreg programmu sarakstus, kā arī sarakstu ar Savienības atbalsta kopsummām katrai Interreg programmai, un pieņemt lēmumus, ar ko apstiprina Interreg programmas un to grozījumus. Minētās īstenošanas pilnvaras izmantojamas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (19). Lai gan šie tiesību akti ir vispārīgi, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ievērojot to, ka ar minētājiem aktiem noteikumi tiek īstenoti tikai tehniskā aspektā. |
| --- | --- |

(34)

Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt un grozīt Interreg programmu sarakstus, kā arī sarakstu ar Savienības atbalsta kopsummām katrai Interreg programmai, un pieņemt lēmumus, ar ko apstiprina Interreg programmas un to grozījumus. Minētās īstenošanas pilnvaras izmantojamas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (19). Lai gan šie tiesību akti ir vispārīgi, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ievērojot to, ka ar minētājiem aktiem noteikumi tiek īstenoti tikai tehniskā aspektā.

| (35) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Interreg programmu pieņemšanai un grozīšanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Tomēr
  vajadzības gadījumā
  ārējās pārrobežu sadarbības programmās vajadzības gadījumā attiecībā uz šo programmu pirmo apstiprināšanas lēmumu vajadzētu ievērot komiteju procedūras. kas izveidotas ar Regulām (ES) [IPA III] un [KASSI]. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Interreg programmu pieņemšanai un grozīšanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Tomēr
  vajadzības gadījumā
  ārējās pārrobežu sadarbības programmās vajadzības gadījumā attiecībā uz šo programmu pirmo apstiprināšanas lēmumu vajadzētu ievērot komiteju procedūras. kas izveidotas ar Regulām (ES) [IPA III] un [KASSI]. [Gr. 33]

| (36) | Lai varētu papildināt vai grozīt dažus nebūtiskus šās regulas elementus, saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko groza pielikumu par Interreg programmām izmantojamo veidni. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(36)

Lai varētu papildināt vai grozīt dažus nebūtiskus šās regulas elementus, saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko groza pielikumu par Interreg programmām izmantojamo veidni. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (36a) | Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) veicināšana ir svarīga ES kohēzijas politikas prioritāte. Atbalsts MVU ar ETS projektiem saistīto izmaksu segšanai saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 651/2014
   (20)

  (Vispārējo grupu atbrīvojuma regula (VGAR)) no paziņošanas prasības jau ir atbrīvots. Īpaši nosacījumi attiecībā uz reģionālā atbalsta piešķiršanu investīcijām, ko veic visu lielumu uzņēmumi, ir iekļauti arī Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam
   (21)

  un VGAR iedaļā par reģionālo atbalstu. Ņemot vērā gūto pieredzi, atbalstam Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem būtu tikai ierobežota ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tādējādi Komisijai būtu jādod iespēja atzīt, ka šāds atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu un ka uz finansējumu, ko sniedz ETS projektu atbalstam, var attiecināt grupu atbrīvojumu. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(36a)

Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) veicināšana ir svarīga ES kohēzijas politikas prioritāte. Atbalsts MVU ar ETS projektiem saistīto izmaksu segšanai saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 651/2014
   (20)

  (Vispārējo grupu atbrīvojuma regula (VGAR)) no paziņošanas prasības jau ir atbrīvots. Īpaši nosacījumi attiecībā uz reģionālā atbalsta piešķiršanu investīcijām, ko veic visu lielumu uzņēmumi, ir iekļauti arī Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam
   (21)

  un VGAR iedaļā par reģionālo atbalstu. Ņemot vērā gūto pieredzi, atbalstam Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem būtu tikai ierobežota ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tādējādi Komisijai būtu jādod iespēja atzīt, ka šāds atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu un ka uz finansējumu, ko sniedz ETS projektu atbalstam, var attiecināt grupu atbrīvojumu. [Gr. 34]

| (37) | Ņemot vērā, ka šīs regulas mērķi – uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā, ka šīs regulas mērķi – uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

I IEDAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN INTERREG ELEMENTI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula paredz noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) nolūkā stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm
  un to reģioniem
  Savienībā un starp dalībvalstīm, un blakusesošām

  to reģioniem un
  trešām valstīm, partnervalstīm, citām teritorijām vai aizjūras zemēm un teritorijām (AZT)
  , vai, attiecīgā gadījumā, reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām, vai trešo valstu grupām, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  . [Gr. 35]

2.   Šī regula paredz arī noteikumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu efektīvu plānošanu, tostarp par tehnisko palīdzību, uzraudzību, izvērtēšanu, komunikāciju, attiecināmību, pārvaldību un kontroli, kā arī par to programmu finansiālo pārvaldību, uz kurām attiecas Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis (Interreg) un kuras atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds (“ERAF”).

3.   Kas attiecas uz atbalstu, ko Interreg programmām piešķir no “Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta” (“IPA III”), “Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumenta” (“KASSI”) un visām aizjūras zemēm un teritorijām 2021.–2027. gadā paredzētā finansējuma programmas, kas izveidota ar Padomes lēmumu (ES) Nr. XXX (“AZTP”) (visi trīs instrumenti kopā — “Savienības ārējās finansēšanas instrumenti”), šajā regulā ir definēti vēl citi konkrētie mērķi, kā arī paredzēta šo fondu integrēšana Interreg programmās, trešo valstu, partnervalstu un AZT un to reģionu dalībtiesīguma kritēriji un atsevišķi specifiski īstenošanas noteikumi.

4.   Kas attiecas uz atbalstu, ko Interreg programmām piešķir no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem (kopā — “Interreg fondi”), šajā regulā ir definēti Interreg konkrētie mērķi un organizācija, dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu un AZT un to reģionu dalībtiesīguma kritēriji, finanšu resursi un to piešķiršanas kritēriji.

5.   Regulu (ES) [jaunā KNR regula] un Regulu (ES) Nr. [jaunā ERAF regula] piemēro Interreg programmām, izņemot minētajās regulās īpaši paredzētus gadījumus vai gadījumus, kad Regulas (ES) [jaunā KNR regula] noteikumus var piemērot tikai mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro Regulas (ES) [jaunā KNR] 2. panta definīcijas. Ir piemērojamas arī šādas definīcijas:

| 1) | “IPA saņēmējs” ir Regulas (ES) [IPA III] I pielikumā uzskaitīta valsts vai teritorija; |
| --- | --- |

1)

“IPA saņēmējs” ir Regulas (ES) [IPA III] I pielikumā uzskaitīta valsts vai teritorija;

| 2) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības dalībvalsts un nesaņem atbalstu no Interreg fondiem; |
| --- | --- |

2)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības dalībvalsts un nesaņem atbalstu no Interreg fondiem;

| 3) | “partnervalsts” ir IPA saņēmējs vai valsts vai teritorija, kas ietilpst “Kaimiņattiecību ģeogrāfiskajā apgabalā”, kas norādīts Regulas (ES) [KASSI] I pielikumā, un Krievijas Federācija, un kas saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem; |
| --- | --- |

3)

“partnervalsts” ir IPA saņēmējs vai valsts vai teritorija, kas ietilpst “Kaimiņattiecību ģeogrāfiskajā apgabalā”, kas norādīts Regulas (ES) [KASSI] I pielikumā, un Krievijas Federācija, un kas saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem;

| 4) | “pārrobežu juridiskā struktūra” ir juridiska struktūra,
  tajā skaitā eiroreģions,
  kas izveidota atbilstoši vienas no Interreg programmā iesaistīto valstu tiesību aktiem, ar noteikumu, ka to izveidojušas teritoriālās iestādes vai citas struktūras no vismaz divām iesaistītajām valstīm; [Gr. 36] |
| --- | --- |

4)

“pārrobežu juridiskā struktūra” ir juridiska struktūra,
  tajā skaitā eiroreģions,
  kas izveidota atbilstoši vienas no Interreg programmā iesaistīto valstu tiesību aktiem, ar noteikumu, ka to izveidojušas teritoriālās iestādes vai citas struktūras no vismaz divām iesaistītajām valstīm; [Gr. 36]

| (4a) | “reģionālā integrācijas un sadarbības organizācija” ir dalībvalstu vai reģionu grupa tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā, kuras mērķis ir cieši sadarboties kopīgu interešu jautājumos. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(4a)

“reģionālā integrācijas un sadarbības organizācija” ir dalībvalstu vai reģionu grupa tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā, kuras mērķis ir cieši sadarboties kopīgu interešu jautājumos. [Gr. 37]

2.   Ja Regulas (ES) [jaunā KNR] noteikumos ir atsauce uz “dalībvalsti”, tad šajā regulā to saprot kā “dalībvalsti, kurā atrodas vadošā iestāde”, savukārt, ja noteikumos ir atsauce uz “katru dalībvalsti” vai “dalībvalstīm”, tas jāsaprot kā “dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās attiecīgajā Interreg programmā”.

Ja Regulas (ES) [jaunā KNR] noteikumos ir atsauce uz “fondiem”, kas uzskaitīti minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vai uz “ERAF”, šajā regulā to attiecina to saprot arī kā attiecīgos Savienības ārējās finansēšanas instrumentus.

3. pants

Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (Interreg) elementi

Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis (Interreg), ERAF un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenti atbalsta šādus elementus:

| 1) | pārrobežu sadarbība starp blakusreģioniem nolūkā veicināt integrētu
  un harmonisku
  reģionālo attīstību (1. elements): [Gr. 38]







  a) | pārrobežu sadarbība starp divu vai vairāku dalībvalstu sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem vai starp vismaz vienas dalībvalsts un vienas vai vairāku 4. panta 3. punktā uzskaitīto trešo valstu sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem; vai [Gr. 39] |
| --- | --- | --- |

1)

pārrobežu sadarbība starp blakusreģioniem nolūkā veicināt integrētu
  un harmonisku
  reģionālo attīstību (1. elements): [Gr. 38]

a)

pārrobežu sadarbība starp divu vai vairāku dalībvalstu sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem vai starp vismaz vienas dalībvalsts un vienas vai vairāku 4. panta 3. punktā uzskaitīto trešo valstu sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem; vai [Gr. 39]

| b) | ārēja pārrobežu sadarbība starp vismaz vienas dalībvalsts un viena vai vairāku tālāk minēto vienību sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem: [Gr. 40]







  i) | IPA saņēmēji vai |
| --- | --- | --- |

b)

ārēja pārrobežu sadarbība starp vismaz vienas dalībvalsts un viena vai vairāku tālāk minēto vienību sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem: [Gr. 40]

i)

IPA saņēmēji vai

| ii) | KASSI atbalstu saņemošas partnervalstis, vai |
| --- | --- |

ii)

KASSI atbalstu saņemošas partnervalstis, vai

| iii) | Krievijas Federācija, lai tā varētu piedalīties pārrobežu sadarbībā, kas saņem atbalstu arī no KASSI; |
| --- | --- |

iii)

Krievijas Federācija, lai tā varētu piedalīties pārrobežu sadarbībā, kas saņem atbalstu arī no KASSI;

| 2) | transnacionālā sadarbība un jūrlietu sadarbība plašākās transnacionālās teritorijās vai jūras baseinu apkaimē, iesaistot nacionālos, reģionālos un vietējos programmas partnerus dalībvalstīs, trešās valstīs, partnervalstīs un Grenlandē,

  AZT
  , ar nolūku panākt augstāku teritoriālās integrācijas pakāpi (“2. elements”; ja attiecas tikai uz transnacionālo sadarbību — “2.A elements; ja attiecas tikai uz jūrlietu sadarbību — “2.B elements”); [Gr. 41] |
| --- | --- |

2)

transnacionālā sadarbība un jūrlietu sadarbība plašākās transnacionālās teritorijās vai jūras baseinu apkaimē, iesaistot nacionālos, reģionālos un vietējos programmas partnerus dalībvalstīs, trešās valstīs, partnervalstīs un Grenlandē,

  AZT
  , ar nolūku panākt augstāku teritoriālās integrācijas pakāpi (“2. elements”; ja attiecas tikai uz transnacionālo sadarbību — “2.A elements; ja attiecas tikai uz jūrlietu sadarbību — “2.B elements”); [Gr. 41]

| 3) | tālāko reģionu sadarbība savā starpā un ar vienu vai vairākām kaimiņos esošām trešām valstīm vai partnervalstīm, vai AZT
  , vai reģionālajām integrācijas un sadarbības organizācijām
  , nolūkā sekmēt to reģionālo integrāciju
  un harmonisku attīstību
  savā apkārtnē (“3. elements”); [Gr. 42] |
| --- | --- |

3)

tālāko reģionu sadarbība savā starpā un ar vienu vai vairākām kaimiņos esošām trešām valstīm vai partnervalstīm, vai AZT
  , vai reģionālajām integrācijas un sadarbības organizācijām
  , nolūkā sekmēt to reģionālo integrāciju
  un harmonisku attīstību
  savā apkārtnē (“3. elements”); [Gr. 42]

| 4) | starpreģionālā sadarbība nolūkā stiprināt kohēzijas politikas efektivitāti (“4. elements”), veicinot:






  a) | pieredzes apmaiņu, inovatīvas pieejas un spēju veidošanu:






  i) | Interreg programmu īstenošanā; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

starpreģionālā sadarbība nolūkā stiprināt kohēzijas politikas efektivitāti (“4. elements”), veicinot:

a)

pieredzes apmaiņu, inovatīvas pieejas un spēju veidošanu:

i)

Interreg programmu īstenošanā;

| ia) | kopēju starpreģionu attīstības projektu īstenošanā; [Gr. 43] |
| --- | --- |

ia)

kopēju starpreģionu attīstības projektu īstenošanā; [Gr. 43]

| ib) | spēju attīstīšanā starp partneriem visā Savienībā saistībā ar: [Gr. 44] |
| --- | --- |

ib)

spēju attīstīšanā starp partneriem visā Savienībā saistībā ar: [Gr. 44]

| ii) | ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” saistīto programmu īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz starpreģionāliem un transnacionāliem pasākumiem, kur saņēmēji atrodas vismaz vienā citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” saistīto programmu īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz starpreģionāliem un transnacionāliem pasākumiem, kur saņēmēji atrodas vismaz vienā citā dalībvalstī;

| iia) | paraugprakses apzināšanu un izplatīšanu, lai to nodotu galvenokārt darbības programmām saistībā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”; [Gr. 45] |
| --- | --- |

iia)

paraugprakses apzināšanu un izplatīšanu, lai to nodotu galvenokārt darbības programmām saistībā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”; [Gr. 45]

| iib) | pieredzes apmaiņu par paraugprakses apzināšanu, pārnešanu un izplatīšanu par pilsētu ilgtspējīgu attīstību, tostarp saikni starp pilsētām un lauku apgabaliem; [Gr. 46] |
| --- | --- |

iib)

pieredzes apmaiņu par paraugprakses apzināšanu, pārnešanu un izplatīšanu par pilsētu ilgtspējīgu attīstību, tostarp saikni starp pilsētām un lauku apgabaliem; [Gr. 46]

| iii) | Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) izveidē, darbībā un izmantošanā; |
| --- | --- |

iii)

Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) izveidē, darbībā un izmantošanā;

| iiia) | Eiropas pārrobežu mehānisma izveidi, darbību un izmantošanu, kā minēts Regulā (ES) ... / ... [jauns Eiropas pārrobežu mehānisms]; [Gr. 47] |
| --- | --- |

iiia)

Eiropas pārrobežu mehānisma izveidi, darbību un izmantošanu, kā minēts Regulā (ES) ... / ... [jauns Eiropas pārrobežu mehānisms]; [Gr. 47]

| b) | attīstības tendenču izvērtēšana saistībā ar teritoriālās kohēzijas mērķiem; |
| --- | --- |

b)

attīstības tendenču izvērtēšana saistībā ar teritoriālās kohēzijas mērķiem;

| (5) | starpreģionālas investīcijas inovācijā, pateicoties tādu starpreģionālu inovācijas projektu komercializācijai un izvēršanai, kam ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību (“5. elements”).
  [Gr. 48] |
| --- | --- |

(5)

starpreģionālas investīcijas inovācijā, pateicoties tādu starpreģionālu inovācijas projektu komercializācijai un izvēršanai, kam ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību (“5. elements”).
  [Gr. 48]

II IEDAĻA

ĢEOGRĀFISKAIS TVĒRUMS

4. pants

Pārrobežu sadarbības ģeogrāfiskais tvērums

1.   Pārrobežu sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir NUTS 3. līmeņa Savienības reģioni pie visām iekšējām un ārējām sauszemes robežām ar trešām valstīm vai partnervalstīm
  , neskarot nekādus iespējamos pielāgojumus, kas veikti, lai nodrošinātu 2014.–2020. gada plānošanas periodam noteikto sadarbības programmu jomu saskaņotību un nepārtrauktību
  . [Gr. 49]

2.   Pārrobežu sadarbības ietvaros atbalsta arī reģionus pie jūras robežām, ko caur jūru saista pastāvīgi savienojumi.
  [Gr. 50]

3.   Iekšējās pārrobežu sadarbības gadījumā Interreg programmas var aptvert tos Norvēģijas, Šveices un Apvienotās Karalistes reģionus, kas ir līdzvērtīgi NUTS 3. līmeņa reģioniem, kā arī Lihtenšteinu, Andoru, un Monako
  un Sanmarīno
  . [Gr. 51]

4.   Ārējās pārrobežu sadarbības gadījumā reģioni, kas atbalstāmi no IPA III vai KASSI, ir attiecīgās partnervalsts NUTS 3. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali gar visām sauszemes
  vai jūras
  robežām starp dalībvalstīm un partnervalstīm, kas tiesīgas saņemt atbalstu no IPA III vai KASSI. [Gr. 52]

5. pants

Transnacionālās sadarbības un jūrlietu sadarbības ģeogrāfiskais tvērums [Gr. 53]

1.   Transnacionālās sadarbības un jūrlietu sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir Savienības NUTS 2. līmeņa reģioni, kas aptver nepārtrauktus funkcionālos apgabalus,
  neskarot nekādus iespējamos pielāgojumus, kas veikti, lai nodrošinātu šādas sadarbības saskaņotību un nepārtrauktību lielākajās saskaņotajās jomās, pamatojoties uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, un
  attiecīgā gadījumā ņemot vērā makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas. [Gr. 54]

2.   Transnacionālās sadarbības un jūrlietu sadarbības
  Interreg programmas var aptvert: [Gr. 55]

| a) | reģionus Islandē, Norvēģijā, Šveicē un Apvienotajā Karalistē, kā arī Lihtenšteinu, Andoru, Monako un Sanmarīno; |
| --- | --- |

a)

reģionus Islandē, Norvēģijā, Šveicē un Apvienotajā Karalistē, kā arī Lihtenšteinu, Andoru, Monako un Sanmarīno;

| b) | Grenlandi;

  AZT, kas izmanto AZT programmas sniegto atbalstu
  ; [Gr. 56] |
| --- | --- |

b)

Grenlandi;

  AZT, kas izmanto AZT programmas sniegto atbalstu
  ; [Gr. 56]

| c) | Fēru salas; |
| --- | --- |

c)

Fēru salas;

| d) | partnervalstu reģionus, kas tādi ir saskaņā ar IPA III vai KASSI; |
| --- | --- |

d)

partnervalstu reģionus, kas tādi ir saskaņā ar IPA III vai KASSI;

neatkarīgi no tā, vai tie saņem atbalstu no ES budžeta.

3.   Šā panta 2. punktā uzskaitītie reģioni, trešās valstis, vai partnervalstis
  vai AZT
  ir NUTS 2. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali. [Gr. 57]

6. pants

Tālāko reģionu sadarbības ģeogrāfiskais tvērums

1.   Tālāko reģionu sadarbības gadījumā atbalstu no ERAF saņem visi LESD 349. panta pirmajā daļā uzskaitītie reģioni.

2.   Tālāko reģionu Interreg programmas var aptvert partnervalstis kaimiņos, kas saņem atbalstu no KASSI, vai AZT, kas saņem atbalstu no AZTP,
  reģionālās sadarbības organizācijas
  vai abus.

  šo abu vai visu trīs minēto kombināciju
  . [Gr. 58]

7. pants

Starpreģionālās sadarbības un starpreģionālo investīciju inovācijā ģeogrāfiskais tvērums [Gr. 59]

1.   Attiecībā uz jebkuru Interreg 4. elementa programmu vai attiecībā uz starpreģionālām investīcijām inovācijā atbilstīgi 5. elementam, atbalstu no ERAF saņem visa Savienības teritorija
  , tajā skaitā tālākie reģioni
  . [Gr. 60]

2.   Interreg 4. elementa programmas var pilnībā vai daļēji aptvert 4., 5. un 6. pantā minētās trešās valstis, partnervalstis, citas teritorijas vai AZT, neatkarīgi no tā, vai tās saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem.
  Trešās valstis var piedalīties šajās programmās ar nosacījumu, ka tās dod ieguldījumu finansējumā ārēji piešķirto ieņēmumu veidā. [Gr. 61]

8. pants

Saraksts ar teritorijām, kas saņem atbalstu no Interreg programmām

1.   Šīs regulas 4., 5. un 6. panta vajadzībām Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka sarakstu ar Interreg programmu teritorijām, kas saņems atbalstu, iedalot tās pēc katra elementa un katras Interreg programmas. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 63. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

Ārējas pārrobežu Interreg programmas norāda attiecīgi kā “Interreg IPA III PRS programmas” vai kā “Interreg Kaimiņattiecību PRS programmas”.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā iekļauj arī sarakstu, kur norāda tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir ņemti vērā saistībā ar ERAF piešķīrumu pārrobežu sadarbībai pie visām iekšējām robežām un tām ārējām robežām, uz kurām attiecas Savienības ārējās finansēšanas instrumenti, kā arī sarakstu, kur norāda tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir piešķīrumu nolūkā ņemti vērā 2.B elementa ietvaros un minēti 9. panta 3. punkta a) apakšpunktā. [Gr. 62]

3.   Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā norāda arī trešo valstu vai partnervalstu, vai ārpussavienības teritoriju

  teritoriju ārpus Savienības
  reģionus, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai Savienības ārējās finansēšanas instrumenta. [Gr. 63]

III IEDAĻA

RESURSI UN LĪDZFINANSĒJUMA LIKMES

9. pants

ERAF resursi Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg)

1.   Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg) paredzēto ERAF resursu apmērs ir 8 430 000 000 
  11 165 910 000
   EUR
  (2018. gada cenās)
  no visiem resursiem, kas budžeta saistībām ir pieejami no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda 2021.–2027. gada plānošanas periodam un izklāstīti Regulas (ES) [jaunā KNR]
  103.
   panta 1. punktā. [Gr. 64]

2.   
  10 195 910 000 EUR (91,31 %) no
  šā panta 1. punktā minētos resursus

  minētajiem resursiem
  sadala šādi: [Gr. 65]

| a) | 52,7 % (t. i., kopā 4 440 000 000 EUR)

  7 500 000 000 EUR (67,16 %
  ) pārrobežu sadarbībai (1. elements); [Gr. 66] |
| --- | --- |

a)

52,7 % (t. i., kopā 4 440 000 000 EUR)

  7 500 000 000 EUR (67,16 %
  ) pārrobežu sadarbībai (1. elements); [Gr. 66]

| b) | 31,4 % (t. i., kopā 2 649 900 000 EUR)

  1 973 600 880 EUR (17,68 %
  ) transnacionālajai sadarbībai un jūrlietu sadarbībai (2. elements); [Gr. 67] |
| --- | --- |

b)

31,4 % (t. i., kopā 2 649 900 000 EUR)

  1 973 600 880 EUR (17,68 %
  ) transnacionālajai sadarbībai un jūrlietu sadarbībai (2. elements); [Gr. 67]

| c) | 3,2 % (t. i., kopā 270 100 000 EUR)

  357 309 120 EUR (3,2 %
  ) tālāko reģionu sadarbībai (3. elements); [Gr. 68] |
| --- | --- |

c)

3,2 % (t. i., kopā 270 100 000 EUR)

  357 309 120 EUR (3,2 %
  ) tālāko reģionu sadarbībai (3. elements); [Gr. 68]

| d) | 1,2 % (t. i., kopā 100 000 000 EUR)

  365 000 000 EUR (3,27 %
  ) starpreģionālajai sadarbībai (4. elements). [Gr. 69] |
| --- | --- |

d)

1,2 % (t. i., kopā 100 000 000 EUR)

  365 000 000 EUR (3,27 %
  ) starpreģionālajai sadarbībai (4. elements). [Gr. 69]

| e) | 11,5 % (t. i., kopā 970 000 000 EUR) starpreģionālām investīcijām inovācijā (5. elements).
  [Gr. 70] |
| --- | --- |

e)

11,5 % (t. i., kopā 970 000 000 EUR) starpreģionālām investīcijām inovācijā (5. elements).
  [Gr. 70]

3.   Komisija katru dalībvalsti informē par tai paredzēto daļu no 1., 2. un 3. elementam domātajām kopējām summām, norādot sadalījumu pa gadiem.

Par kritēriju sadalījumam starp dalībvalstīm izmanto iedzīvotāju skaitu šādos reģionos:

| a) | 1. elements — NUTS 3. līmeņa reģioni; 2.B elements — tie NUTS 3. līmeņa reģioni, kas uzskaitīti īstenošanas aktā saskaņā ar 8. panta 2. punktu; [Gr. 71] |
| --- | --- |

a)

1. elements — NUTS 3. līmeņa reģioni; 2.B elements — tie NUTS 3. līmeņa reģioni, kas uzskaitīti īstenošanas aktā saskaņā ar 8. panta 2. punktu; [Gr. 71]

| b) | 2.A elements un 3. elements 
  2. elements
   — NUTS 2. līmeņa reģioni; [Gr. 72] |
| --- | --- |

b)

2.A elements un 3. elements 
  2. elements
   — NUTS 2. līmeņa reģioni; [Gr. 72]

| ba) | 3. elements — NUTS 2. un 3. līmeņa reģioni. [Gr. 73] |
| --- | --- |

ba)

3. elements — NUTS 2. un 3. līmeņa reģioni. [Gr. 73]

4.   Katra dalībvalsts līdz 15 % no tai paredzētā finansiālā piešķīruma 1., 2. un 3. elementam var pārvietot no viena minētā elementa uz citu vai citiem.

5.   Pamatojoties uz saskaņā ar 3. punktu paziņotajām summām, katra dalībvalsts informē Komisiju par to, vai un kādā veidā tā ir izmantojusi 4. punktā paredzēto pārvietošanas iespēju, un par to, kā galu galā tai piekritīgā daļa ir sadalīta starp Interreg programmām, kurās šī dalībvalsts piedalās.

5.a
     
  970 000 000 EUR (8,69 %) no 1. punktā minētajiem līdzekļiem piešķir jaunajai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā, kā minēts 15.a pantā (jauns).

Ja Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim nav izmantojusi visus 1. punktā minētos pieejamos līdzekļus projektiem, kas atlasīti saskaņā ar šo iniciatīvu, atlikušos nesaistītos atlikumus pārdala starp 1. līdz 4. komponenta daļām. [Gr. 74]

10. pants

Šķērsfondu noteikumi

1.   Komisija pieņem īstenošanas aktu, kurā izklāstīts daudzgadu stratēģijas dokuments attiecībā uz ārējām pārrobežu Interreg programmām, kas saņem atbalstu no ERAF un KASSI vai IPA III. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 63. panta 2. punktā.

Ja Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un KASSI, tad īstenošanas aktā izklāsta Regulas (ES) [KASSI] 12. panta 2. punktā minētos elementus.

2.   Komisija un attiecīgās dalībvalstis nosaka, kāda ir ERAF iemaksa ārējās pārrobežu Interreg programmās, kam izmanto finansējumu no IPA III, kas piešķirts pārrobežu sadarbībai (“IPA III PRS”), vai finansējumu no KASSI, kas piešķirts pārrobežu sadarbībai “Kaimiņattiecību ģeogrāfiskajam apgabalam” (KASSI PRS). Katrai dalībvalstij noteikto ERAF iemaksu starp attiecīgajām dalībvalstīm vairs nepārdala.

3.   ERAF atbalstu atsevišķām ārējām pārrobežu Interreg programmām piešķir ar noteikumu, ka no IPA III PRS un KASSI PRS piešķir vismaz līdzvērtīgas summas saskaņā ar attiecīgo stratēģiskās plānošanas dokumentu. Minēto līdzvērtīgo summu

  ieguldījumu
  maksimālais apmērs ir noteikts IPA III vai KASSI leģislatīvajā aktā. [Gr. 75]

Tomēr, ja, pārskatot attiecīgo stratēģiskās plānošanas dokumentu saskaņā ar IPA III vai KASSI, līdzvērtīgā summa atlikušajiem gadiem tiek samazināta, katra skartā dalībvalsts izvēlas vienu no šiem variantiem:

| a) | prasīt, lai tiktu piemērots 12. panta 3. punktā aprakstītais mehānisms; |
| --- | --- |

a)

prasīt, lai tiktu piemērots 12. panta 3. punktā aprakstītais mehānisms;

| b) | turpināt Interreg programmu, izmantojot atlikušo atbalstu no ERAF un IPA III PRS vai KASSI PRS; vai |
| --- | --- |

b)

turpināt Interreg programmu, izmantojot atlikušo atbalstu no ERAF un IPA III PRS vai KASSI PRS; vai

| c) | kombinēt a) un b) variantu. |
| --- | --- |

c)

kombinēt a) un b) variantu.

4.   Gada apropriācijas, kas atbilst atbalstam, ko no ERAF, IPA III PRS vai KASSI PRS sniedz ārējām pārrobežu Interreg programmām, iekļauj attiecīgajās 2021. gada budžeta pozīcijās.

5.   Ja Komisija ir iekļāvusi specifisku finansiālo piešķīrumu, lai partnervalstīm vai reģioniem saskaņā ar Regulu (ES) [KASSI] un/vai AZT saskaņā ar Padomes lēmumu [AZT lēmums] palīdzētu stiprināt sadarbību ar kaimiņos esošajiem Savienības tālākajiem reģioniem saskaņā ar Regulas (ES) [KASSI] [33. panta 2. punktu] un/vai [AZT lēmuma] [87. pantu], finansējumu saskaņā ar šo regulu var piešķirt arī no ERAF — ja tas ir lietderīgi un notiek uz savstarpības un proporcionalitātes pamatiem attiecībā uz finansējumu no KASSI un/vai AZTP — pasākumiem, ko īsteno partnervalsts vai reģions, vai jebkurš cits vienums saskaņā ar Regulu (ES) [KASSI], vai valsts, teritorija vai jebkurš cits vienums saskaņā ar [AZT lēmumu], vai Savienības tālākais reģions, saskaņā ar, jo īpaši, vienu vai vairākām kopīgām 2., 3. vai 4. elementa Interreg programmām vai 60. pantā minētajiem sadarbības pasākumiem, kas izveidoti vai īstenoti atbilstīgi šai regulai.

11. pants

Saraksts ar Interreg programmu resursiem

1.   Pamatojoties uz dalībvalstu saskaņā ar 9. panta 5. punktu sniegto informāciju, Komisija pieņem īstenošanas aktu, kurā ir iekļauts visu Interreg programmu saraksts un norādīta kopējā ERAF atbalsta summa un attiecīgā gadījumā arī kopējais atbalsts no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 63. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

2.   Šajā īstenošanas aktā iekļauj arī sarakstu ar summām, kas pārvietotas saskaņā ar 9. panta 5. punktu, un summas iedala pēc dalībvalstīm un pēc Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem.

12. pants

Resursu atgriešana un programmas pārtraukšana

1.   2022. un 2023. gadā ERAF ikgadējo iemaksu, kura paredzēta ārējām pārrobežu Interreg programmām un attiecībā uz kuru Komisijai līdz attiecīgo gadu 31. martam nav iesniegta neviena programma, un kura nav iedalīta citai programmai, kas iesniegta tajā pašā ārējo pārrobežu Interreg programmu kategorijā, piešķir tām iekšējām pārrobežu Interreg programmām, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis.

2.   Ja līdz 2024. gada 31. martam vēl joprojām ir tādas ārējās pārrobežu programmas, kuras nav iesniegtas Komisijai, tad visu 9. panta 5. punktā minēto ERAF iemaksu šajās programmās atlikušajiem gadiem līdz 2027. gadam, kura nav iedalīta citai ārējai pārrobežu Interreg programmai, kas arī saņem atbalstu attiecīgi no IPA III PRS vai KASSI PRS, piešķir tām iekšējām pārrobežu Interreg programmām, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis.

3.   Jebkuru Komisijas jau apstiprinātu ārējo pārrobežu Interreg programmu pārtrauc vai piešķīrumu programmai samazina atbilstīgi piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām, jo īpaši, ja:

| a) | neviena partnervalsts, ko aptver attiecīgā Interreg programma, attiecīgo finansēšanas nolīgumu nav parakstījusi līdz termiņam, kas noteikts saskaņā ar 57. pantu; |
| --- | --- |

a)

neviena partnervalsts, ko aptver attiecīgā Interreg programma, attiecīgo finansēšanas nolīgumu nav parakstījusi līdz termiņam, kas noteikts saskaņā ar 57. pantu;

| b) | pienācīgi pamatotos gadījumos, kad

  Interreg programmu nevar īstenot pēc plāna iesaistīto valstu attiecību problēmu dēļ. [Gr. 76] |
| --- | --- |

b)

pienācīgi pamatotos gadījumos, kad

  Interreg programmu nevar īstenot pēc plāna iesaistīto valstu attiecību problēmu dēļ. [Gr. 76]

Šādā gadījumā 1. punktā minēto ERAF iemaksu, kas atbilst gada maksājumiem, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības, vai gada maksājumiem, par kuriem ir uzņemtas saistības un par kuriem saistības tā paša budžeta gada laikā ir pilnībā vai daļēji atceltas, un kuri nav iedalīti citai ārējai pārrobežu Interreg programmai, kas arī saņem atbalstu attiecīgi no IPA III PRS vai KASSI PRS, piešķir tām iekšējām pārrobežu Interreg programmām, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis.

4.   Kas attiecas

  Attiecībā
  uz Komisijas jau apstiprinātu 2. elementa Interreg programmu, partnervalsts vai Grenlandes

  AZT
  dalība tiek pārtraukta, ja iestājas kāda no situācijām, kas izklāstīta 3. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā. [Gr. 77]

Iesaistītās dalībvalstis un, attiecīgā gadījumā, atlikušās iesaistītās partnervalstis prasa īstenot vienu no šādiem scenārijiem:

| a) | Interreg programma tiek pārtraukta kopumā, jo īpaši tad, ja galvenos kopīgas attīstības uzdevumus nav iespējams paveikt bez attiecīgās partnervalsts vai Grenlandes

  AZT
  piedalīšanās; [Gr. 78] |
| --- | --- |

a)

Interreg programma tiek pārtraukta kopumā, jo īpaši tad, ja galvenos kopīgas attīstības uzdevumus nav iespējams paveikt bez attiecīgās partnervalsts vai Grenlandes

  AZT
  piedalīšanās; [Gr. 78]

| b) | piešķīrums šai Interreg programmai tiek samazināts saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem un procedūrām; |
| --- | --- |

b)

piešķīrums šai Interreg programmai tiek samazināts saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem un procedūrām;

| c) | Interreg programma turpinās bez partnervalsts vai Grenlandes

  AZT
  piedalīšanās. [Gr. 79] |
| --- | --- |

c)

Interreg programma turpinās bez partnervalsts vai Grenlandes

  AZT
  piedalīšanās. [Gr. 79]

Ja piešķīrumu Interreg programmai samazina saskaņā ar šā punkta otrās daļas b) apakšpunktu, tad ERAF iemaksu, kas atbilst gada maksājumiem, par kuriem vēl nav radušās saistības, piešķir citai 2. elementa Interreg programmai, kurā piedalās viena vai vairākas attiecīgās dalībvalstis, vai, ja dalībvalsts piedalās tikai vienā 2. elementa Interreg programmā, piešķir vienai vai vairākām iekšējām pārrobežu Interreg programmām, kurā šī dalībvalsts piedalās.

5.   Iemaksu no IPA III, KASSI vai AZTP, kas samazināta saskaņā ar šo pantu, izmanto saskaņā ar attiecīgi Regulu (ES) [IPA III], Regulu (ES) [KASSI] un Padomes Lēmumu Nr. [AZT].

6.   Ja trešā valsts, vai partnervalsts
  vai AZT
  , kura programmā Interreg iemaksā valsts resursus, kas nav valsts līdzfinansējums atbalstam no ERAF vai no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, šo ieguldījumu Interreg programmas īstenošanas laikā samazina vai nu kopumā, vai attiecībā uz kopīgām darbībām, kas jau ir atlasītas un saņēmušas 22. panta 6. punktā paredzēto dokumentu, tad iesaistītā dalībvalsts vai dalībvalstis prasa izmantot vienu no risinājumiem, kas izklāstīti
  šā panta
  4. punkta otrajā daļā. [Gr. 80]

13. pants

Līdzfinansēšanas likmes

Līdzfinansēšanas likme katras Interreg programmas līmenī nav lielāka par 70 
  80
   %, izņemot gadījumus, kad attiecībā uz ārējām pārrobežu vai 3. elementa Interreg programmām lielāks procentuālais apjoms ir noteikts attiecīgi ar Regulu (ES) [IPA III], Regulu (ES) [KASSI] un Padomes Lēmumu Nr. [AZTP] vai ar kādu citu saskaņā ar to pieņemtu aktu. [Gr. 81]

II NODAĻA

Interreg konkrētie mērķi un tematiskā koncentrācija

14. pants

Interreg konkrētie mērķi

1.   ERAF atbilstīgi savai Regulas (ES) [jaunā ERAF regula] 4. pantā definētajai darbības jomai un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenti sekmē Regulas (ES) [jaunā KNR regula] 4. panta 1. punktā izklāstīto politikas mērķu sasniegšanu ar kopīgu rīcību Interreg programmu ietvaros.

2.   Ja programma PEACE PLUS darbojas miera un saskaņas labā, tad ERAF — atbilstīgi konkrētajam mērķim pie 4. politikas mērķa — sniedz ieguldījumu arī sociālās, ekonomiskās un reģionālās stabilitātes veicināšanā attiecīgajos reģionos, jo īpaši ar pasākumiem, kas veltīti kopienu savstarpējas saliedētības veicināšanai. Šo konkrēto mērķi balsta atsevišķa prioritāte.

3.   Papildus ERAF konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā ERAF regula] 2. pantā, ERAF un attiecīgā gadījumā arī Savienības ārējās finansēšanas instrumentus var izmantot

  izmanto
  pie 4. PM minētajiem konkrētajiem mērķiem, proti: [Gr. 82]

| a) | uzlabot darba tirgu sekmīgumu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām pārrobežu mērogā, |
| --- | --- |

a)

uzlabot darba tirgu sekmīgumu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām pārrobežu mērogā,

| b) | uzlabot izglītības, apmācības un mūžizglītības pieejamību un kvalitāti pārrobežu mērogā nolūkā kāpināt visu iedzīvotāju iegūto izglītības un prasmju līmeni tādā mērā, lai tas tiktu atzīts pārrobežu mērogā; |
| --- | --- |

b)

uzlabot izglītības, apmācības un mūžizglītības pieejamību un kvalitāti pārrobežu mērogā nolūkā kāpināt visu iedzīvotāju iegūto izglītības un prasmju līmeni tādā mērā, lai tas tiktu atzīts pārrobežu mērogā;

| c) | uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem veselības aprūpes pakalpojumiem pārrobežu mērogā; |
| --- | --- |

c)

uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem veselības aprūpes pakalpojumiem pārrobežu mērogā;

| d) | uzlabot veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju pārrobežu mērogā; |
| --- | --- |

d)

uzlabot veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju pārrobežu mērogā;

| e) | sekmēt sociālo integrāciju un apkarot nabadzību — tostarp vairojot vienlīdzīgas iespējas —, un cīnīties ar jebkādu diskrimināciju pārrobežu mērogā. |
| --- | --- |

e)

sekmēt sociālo integrāciju un apkarot nabadzību — tostarp vairojot vienlīdzīgas iespējas —, un cīnīties ar jebkādu diskrimināciju pārrobežu mērogā.

4.   Saistībā ar 1., 2. un 3. elementu ERAF un attiecīgā gadījumā arī Savienības ārējās finansēšanas instrumentus var izmantot Interreg konkrētajam mērķim “Labāka Interreg pārvaldība”, jo īpaši šādiem pasākumiem:

| a) | Interreg 1. un 2.A

  2.
  elementa programmas: [Gr. 83]







  i) | stiprināt publisko iestāžu — īpaši to, kam uzticēts pārvaldīt konkrētu teritoriju — un ieinteresēto personu institucionālās spējas; |
| --- | --- | --- |

a)

Interreg 1. un 2.A

  2.
  elementa programmas: [Gr. 83]

i)

stiprināt publisko iestāžu — īpaši to, kam uzticēts pārvaldīt konkrētu teritoriju — un ieinteresēto personu institucionālās spējas;

| ii) | stiprināt efektīvu publisko pārvaldi, veicinot juridisko un administratīvo sadarbību un sadarbību starp iedzīvotājiem
  , tajā skaitā iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projektiem, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem
  un iestādēm, nolūkā jo īpaši atrisināt juridiskos un citus šķēršļus pierobežas reģionos; [Gr. 84] |
| --- | --- |

ii)

stiprināt efektīvu publisko pārvaldi, veicinot juridisko un administratīvo sadarbību un sadarbību starp iedzīvotājiem
  , tajā skaitā iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projektiem, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem
  un iestādēm, nolūkā jo īpaši atrisināt juridiskos un citus šķēršļus pierobežas reģionos; [Gr. 84]

| b) | Interreg 1., 2. un 3. elementa programmas: stiprināt publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālās spējas īstenot makroreģionālas stratēģijas un jūras baseina stratēģijas; |
| --- | --- |

b)

Interreg 1., 2. un 3. elementa programmas: stiprināt publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālās spējas īstenot makroreģionālas stratēģijas un jūras baseina stratēģijas;

| c) | Interreg ārējās pārrobežu programmas un 2. un 3. elementa programmas, kas saņem atbalstu no Interreg fondiem, papildus a) un b) apakšpunktā norādītajam: iedibināt savstarpēju uzticēšanos, proti, veicināt iedzīvotāju sadraudzības pasākumus, stiprināt ilgtspējīgu demokrātiju, atbalstīt pilsoniskās sabiedrības aktorus un to lomu reformu un demokrātisku pārmaiņu procesos. |
| --- | --- |

c)

Interreg ārējās pārrobežu programmas un 2. un 3. elementa programmas, kas saņem atbalstu no Interreg fondiem, papildus a) un b) apakšpunktā norādītajam: iedibināt savstarpēju uzticēšanos, proti, veicināt iedzīvotāju sadraudzības pasākumus, stiprināt ilgtspējīgu demokrātiju, atbalstīt pilsoniskās sabiedrības aktorus un to lomu reformu un demokrātisku pārmaiņu procesos.

5.   Saistībā ar
  Interreg

  ārējām pārrobežu programmām un

  1.,
  2. un 3. elementa Interreg programmām ERAF un attiecīgā gadījumā arī Savienības ārējās finansēšanas instrumentus var izmantot Interreg ārējam konkrētajam mērķim “Droša un pasargāta Eiropa”, jo īpaši darbībām tādās jomās kā robežšķērsošanas pārvaldība un mobilitātes un migrācijas pārvaldība, t. sk. migrantu
  un starptautiskā aizsardzībā esošu bēgļu
  aizsardzība
  un ekonomiskā un sociālā integrācija
  . [Gr. 85]

15. pants

Tematiskā koncentrācija

1.   Vismaz 60 % no ERAF un attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīruma prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība katrai Interreg programmai saskaņā ar 1., 2. un 3. elementu, piešķir ne vairāk kā trim politikas mērķiem, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā KNR] [4. panta 1. punktā].

2.   Vēl 15 % No ERAF un attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumiem prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība katrai Interreg programmai saskaņā ar 1., 2. un 3. elementu,
  līdz 15 %
  piešķir Interreg konkrētajam mērķim “Labāka Interreg pārvaldība”, vai

  savukārt līdz 10 % var piešķirt

  Interreg
  ārējam konkrētajam mērķim “Droša un pasargāta Eiropa”. [Gr. 86]

3.   Ja 2.A

  1. vai 2.
  elementa Interreg programma atbalsta makroreģionālu stratēģiju, visu

  vai jūras baseina stratēģiju
  ,
  ar vismaz 80 % no
  ERAF un attiecīgā gadījumā
  ar daļu no
  Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumu prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība, paredz

  atbalsta
  minētās stratēģijas mērķiem.

  mērķus
  . [Gr. 87]

4.   Ja 2.B elementa

  Interreg

  programma atbalsta makroreģionālu stratēģiju vai jūras baseina stratēģiju, vismaz 70 % no ERAF un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīruma prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība, paredz minētās stratēģijas mērķiem.
  [Gr. 88]

5.   Attiecībā uz 4. elementa Interreg programmām ERAF un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumu prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība, paredz Interreg konkrētajam mērķim “Labāka Interreg pārvaldība”.

15.a pants

Starpreģionālas investīcijas inovācijā

1.
     
  Šīs regulas 9. panta 5.a punktā (jauns) minētie līdzekļi tiek piešķirti jaunai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā, kas ir paredzēta:

| a) | tādu starpreģionālu inovācijas projektu komercializācijai un izvēršanai, kam ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību; |
| --- | --- |

a)

tādu starpreģionālu inovācijas projektu komercializācijai un izvēršanai, kam ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību;

| b) | kontaktu veidošanai starp pētniekiem, uzņēmumiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un publikās pārvaldes iestādēm, kas valsts vai reģionālā līmenī iesaistīti pārdomātas specializācijas un sociālās inovācijas stratēģijās; |
| --- | --- |

b)

kontaktu veidošanai starp pētniekiem, uzņēmumiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un publikās pārvaldes iestādēm, kas valsts vai reģionālā līmenī iesaistīti pārdomātas specializācijas un sociālās inovācijas stratēģijās;

| c) | izmēģinājuma projektiem, kuru mērķis ir noteikt vai testēt jaunus attīstības risinājumus reģionālā un vietējā līmenī, pamatojoties uz pārdomātas specializācijas stratēģijām; vai |
| --- | --- |

c)

izmēģinājuma projektiem, kuru mērķis ir noteikt vai testēt jaunus attīstības risinājumus reģionālā un vietējā līmenī, pamatojoties uz pārdomātas specializācijas stratēģijām; vai

| d) | inovācijas pieredzes apmaiņai, lai gūtu labumu no reģionālās vai vietējās attīstības gaitā gūtas pieredzes. |
| --- | --- |

d)

inovācijas pieredzes apmaiņai, lai gūtu labumu no reģionālās vai vietējās attīstības gaitā gūtas pieredzes.

2.
     
  Lai uzturētu Eiropas teritoriālās kohēzijas principu, piešķirot aptuveni vienādu finanšu resursu daļu, šīs investīcijas ir vērstas uz saikņu veidošanu starp mazāk attīstītajiem reģioniem un vadošajiem reģioniem, palielinot reģionālo inovācijas ekosistēmu spēju mazāk attīstītajos reģionos, lai integrētu un attīstītu esošo vai topošo ES vērtību, kā arī spēju piedalīties partnerībās ar citiem reģioniem.

3.
     
  Komisija īsteno šīs investīcijas saskaņā ar tiešu vai netiešu pārvaldību. To atbalsta ekspertu grupa, nosakot ilgtermiņa darba programmu un ar to saistītos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

4.
     
  Attiecībā uz starpreģionālām investīcijām inovācijā atbalstu no ERAF saņem visa Savienības teritorija. Trešās valstis var piedalīties šajās investīcijās ar nosacījumu, ka tās dod ieguldījumu finansējumā ārēji piešķirto ieņēmumu veidā. [Gr. 89]

III NODAĻA

Programmu veidošana

I IEDAĻA

INTERREG PROGRAMMU SAGATAVOŠANA, APSTIPRINĀŠANA UN GROZĪŠANA

16. pants

Interreg programmu sagatavošana un iesniegšana

1.   Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) īsteno Interreg programmu ietvaros dalītā pārvaldībā; izņēmums ir 3. elements, ko
  pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām
  var gan pilnībā, gan daļēji īstenot netiešā pārvaldībā, un 5. elements, ko īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā.
  [Gr. 90]

2.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, vai AZT,
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  , izmantojot pielikumā norādīto veidni, sagatavo Interreg programmu periodam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. [Gr. 91]

3.   Iesaistītās dalībvalstis Interreg programmu sagatavo sadarbībā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [6. pantā] minētajiem programmas partneriem.
  Sagatavojot Interreg programmas, kas aptver makroreģionālās vai jūras baseinu stratēģijas, dalībvalstīm un programmas partneriem būtu jāņem vērā attiecīgo makroreģionālo un jūras baseinu stratēģiju tematiskās prioritātes un jāapspriežas ar attiecīgajiem dalībniekiem. Dalībvalstis un programmas partneri izveido ex ante mehānismu, lai nodrošinātu, ka plānošanas perioda sākumā tiek savesti kopā visi makroreģiona un jūras baseina līmeņa dalībnieki, ETS programmas iestādes, reģioni un valstis, lai kopīgi lemtu par katras programmas prioritātēm. Vajadzības gadījumā šīs prioritātes saskaņo ar makroreģionālo vai jūras baseinu stratēģiju rīcības plāniem. [Gr. 92]

Iesaistītās trešās valstis vai partnervalstis, vai AZT attiecīgā gadījumā piesaista programmas partnerus, kas līdzvērtīgi tajā pantā minētajiem.

4.   Dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde,
  vienu vai vairākas

  Interreg
  programmu

  programmas
  iesniedz Komisijai līdz [spēkā stāšanās datums plus deviņi


  12

  mēneši] visu iesaistīto dalībvalstu un attiecīgā gadījumā trešo valstu, partnervalstu, vai AZT
  vai reģionālo integrācijas un sadarbības organizāciju
  vārdā. [Gr. 93]

Tomēr, ja Interreg programma aptver atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, tad dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, programmu iesniedz ne vēlāk kā sešus

  12
  mēnešus pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi attiecīgo stratēģisko plānošanas dokumentu saskaņā ar 10. panta 1. punktu, vai ja tas prasīts viena vai vairāku Savienības ārējās finansēšanas instrumentu attiecīgajos pamataktos. [Gr. 94]

5.   Pirms Interreg programmas iesniegšanas Komisijai iesaistītās dalībvalstis un trešās valstis, partnervalstis vai AZT rakstiski apstiprina savu piekrišanu Interreg programmas saturam. Šī piekrišana aptver arī visu iesaistīto dalībvalstu un attiecīgā gadījumā trešo valstu, partnervalstu vai AZT saistības nodrošināt Interreg programmas īstenošanai vajadzīgo līdzfinansējumu un attiecīgā gadījumā trešo valstu, partnervalstu vai AZT saistības sniegt finansiālu ieguldījumu.

Atkāpjoties no pirmās daļas, tādu Interreg programmu gadījumā, kurās ir iesaistīti tālākie reģioni un trešās valstis, partnervalstis vai AZT, attiecīgās dalībvalstis, pirms iesniedz Interreg programmas Komisijai, konsultējas ar attiecīgajām trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT. Tādā gadījumā piekrišanu Interreg programmu saturam un trešo valstu, partnervalstu vai AZT iespējamajam ieguldījumam var izteikt oficiāli apstiprinātos protokolos, kas sagatavoti pēc konsultatīvām sanāksmēm ar trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT vai pēc reģionālās sadarbības organizāciju apspriedēm.

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 62. pantu, ar kuriem groza pielikumu, lai tā nebūtiskus elementus pielāgotu plānošanas periodā notikušām izmaiņām.

17. pants

Interreg programmu saturs

1.   Katrā Interreg programmā izklāsta kopīgu stratēģiju, kā programma sekmēs Regulas (ES) [jaunā KNR] [4. panta 1. punktā] izklāstīto politikas mērķi un šīs regulas 14. panta 4. un 5. punktā izklāstītos Interreg konkrētos mērķus un kā tiks paziņoti rezultāti.

2.   Katra Interreg programma sastāv no prioritātēm.

Katra prioritāte atbilst vienam vienīgam politikas mērķim vai attiecīgā gadījumā vienam vai abiem Interreg konkrētajiem mērķiem, vai tehniskajai palīdzībai. Prioritāte, kas atbilst politikas mērķim vai attiecīgā gadījumā vienam vai vairākiem Interreg konkrētajiem mērķiem, sastāv no viena vai vairākiem konkrētiem mērķiem. Vienam politikas mērķim vai Interreg konkrētajam mērķim var atbilst vairākas prioritātes.

3.   Ar Komisijas piekrišanu un pienācīgi pamatotos gadījumos, Lai paaugstinātu programmu īstenošanas efektivitāti un paplašinātu darbību mērogu, attiecīgā dalībvalsts var nolemt uz Interreg programmām pārvietot līdz [x]

  20
   % no summas, kas no ERAF piešķirta attiecīgajai programmai saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” tam pašam reģionam.
  Katra dalībvalsts iepriekš paziņo Komisijai, ka tā gatavojas šo pārvietošanas iespēju izmantot, un iesniedz Komisijai šā lēmuma pamatojumu.
  Pārvietotā summa veido atsevišķu prioritāti vai atsevišķas prioritātes. [Gr. 95]

4.   Katrā Interreg programmā izklāsta šādus elementus:

| a) | programmas teritorija (t. sk. tās karte, ko pievieno kā atsevišķu dokumentu); |
| --- | --- |

a)

programmas teritorija (t. sk. tās karte, ko pievieno kā atsevišķu dokumentu);

| b) | galveno kopīgi risināmo problēmu kopsavilkums,
  jo īpaši
  ņemot vērā: [Gr. 96]







  i) | ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības; |
| --- | --- | --- |

b)

galveno kopīgi risināmo problēmu kopsavilkums,
  jo īpaši
  ņemot vērā: [Gr. 96]

i)

ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības;

| ii) | kopējo investīciju nepieciešamību un papildināmību ar citiem atbalsta veidiem
  un iespējamās panākamās sinerģijas
  ; [Gr. 97] |
| --- | --- |

ii)

kopējo investīciju nepieciešamību un papildināmību ar citiem atbalsta veidiem
  un iespējamās panākamās sinerģijas
  ; [Gr. 97]

| iii) | līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas
  un to, kā tās ņemtas vērā programmā
  ; [Gr. 98] |
| --- | --- |

iii)

līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas
  un to, kā tās ņemtas vērā programmā
  ; [Gr. 98]

| iv) | atbalstu makroreģionālām stratēģijām un jūras baseina stratēģijām, ja programmas teritoriju pilnībā vai daļēji aptver viena vai vairākas stratēģijas; |
| --- | --- |

iv)

atbalstu makroreģionālām stratēģijām un jūras baseina stratēģijām, ja programmas teritoriju pilnībā vai daļēji aptver viena vai vairākas stratēģijas;

| c) | izraudzīto politikas mērķu un Interreg konkrēto mērķu,
  kā arī
  atbilstošo prioritāšu, konkrēto mērķu un atbalsta veidu pamatojums, attiecīgā gadījumā norādot pārrobežu infrastruktūras trūkstošos posmus; [Gr. 99] |
| --- | --- |

c)

izraudzīto politikas mērķu un Interreg konkrēto mērķu,
  kā arī
  atbilstošo prioritāšu, konkrēto mērķu un atbalsta veidu pamatojums, attiecīgā gadījumā norādot pārrobežu infrastruktūras trūkstošos posmus; [Gr. 99]

| d) | katras prioritātes, izņemot tehnisko palīdzību, konkrētie mērķi; |
| --- | --- |

d)

katras prioritātes, izņemot tehnisko palīdzību, konkrētie mērķi;

| e) | katra konkrētā mērķa:






  i) | saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts, un attiecīgā gadījumā to paredzamais devums šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā
  , jeb attiecīgi kritēriju kopums un atbilstošo pārredzamo atlases kritēriju kopums šādai darbībai
  ; [Gr. 100] |
| --- | --- | --- |

e)

katra konkrētā mērķa:

i)

saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts, un attiecīgā gadījumā to paredzamais devums šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā
  , jeb attiecīgi kritēriju kopums un atbilstošo pārredzamo atlases kritēriju kopums šādai darbībai
  ; [Gr. 100]

| ii) | izlaides rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma mērķrādītājiem un mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

ii)

izlaides rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma mērķrādītājiem un mērķrādītājiem;

| iii) | galvenās mērķgrupas;
  [Gr. 101] |
| --- | --- |

iii)

galvenās mērķgrupas;
  [Gr. 101]

| iv) | konkrētās mērķteritorijas, t. sk. plānotais integrētu teritoriālo investīciju, sabiedrības virzītas vietējās attīstības vai citu teritoriālo rīku izmantojums; |
| --- | --- |

iv)

konkrētās mērķteritorijas, t. sk. plānotais integrētu teritoriālo investīciju, sabiedrības virzītas vietējās attīstības vai citu teritoriālo rīku izmantojums;

| v) | finanšu instrumentu plānotais izmantojums;
  [Gr. 102] |
| --- | --- |

v)

finanšu instrumentu plānotais izmantojums;
  [Gr. 102]

| vi) | plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida; |
| --- | --- |

vi)

plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida;

| f) | attiecībā uz tehniskās palīdzības prioritāti — plānotais izlietojums saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [30]., [31]. un [32]. pantu, un attiecīgie intervences veidi; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz tehniskās palīdzības prioritāti — plānotais izlietojums saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [30]., [31]. un [32]. pantu, un attiecīgie intervences veidi;

| g) | finansēšanas plāns ar šādām tabulām (bez sadalījuma pa iesaistītajām dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT, ja vien tajās nav norādīts citādi):






  i) | tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums ERAF un attiecīgā gadījumā katram Savienības ārējās finansēšanas instrumentam attiecībā uz visu plānošanas periodu un pa gadiem; |
| --- | --- | --- |

g)

finansēšanas plāns ar šādām tabulām (bez sadalījuma pa iesaistītajām dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT, ja vien tajās nav norādīts citādi):

i)

tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums ERAF un attiecīgā gadījumā katram Savienības ārējās finansēšanas instrumentam attiecībā uz visu plānošanas periodu un pa gadiem;

| ii) | tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katrai prioritātei no ERAF vai attiecīgā gadījumā no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta pa prioritātēm, kā arī valstu līdzfinansējums un tas, vai valsts līdzfinansējums sastāv no publiskā un privātā sektora līdzfinansējuma; |
| --- | --- |

ii)

tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katrai prioritātei no ERAF vai attiecīgā gadījumā no katra Savienības ārējās finansēšanas instrumenta pa prioritātēm, kā arī valstu līdzfinansējums un tas, vai valsts līdzfinansējums sastāv no publiskā un privātā sektora līdzfinansējuma;

| h) | veiktās darbības, lai Regulas (ES) [jaunā KNR] 6. pantā minētos attiecīgos programmas partnerus iesaistītu Interreg programmas sagatavošanā, un šo programmas partneru nozīme programmas īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā; |
| --- | --- |

h)

veiktās darbības, lai Regulas (ES) [jaunā KNR] 6. pantā minētos attiecīgos programmas partnerus iesaistītu Interreg programmas sagatavošanā, un šo programmas partneru nozīme programmas īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā;

| i) | paredzētā pieeja Interreg programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, norādot mērķus, mērķauditoriju, komunikācijas kanālus, informēšanu sociālajos tīklos, plānoto budžetu un attiecīgos monitoringa un izvērtēšanas rādītājus. |
| --- | --- |

i)

paredzētā pieeja Interreg programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, norādot mērķus, mērķauditoriju, komunikācijas kanālus, informēšanu sociālajos tīklos, plānoto budžetu un attiecīgos monitoringa un izvērtēšanas rādītājus.

5.   Šā panta 4. punktā minēto informāciju sniedz šādi:

| a) | attiecībā uz g) apakšpunktā minētajām tabulām un attiecībā uz atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, šos līdzekļus norāda šādi:






  i) | attiecībā uz ārējām pārrobežu Interreg programmām, kas saņem atbalstu no IPA III un KASSI — kā vienu summu (“IPA III PRS” vai “Kaimiņattiecību PRS”), kur apvienota iemaksa no [2. kategorijas “Kohēzija un vērtības” apakškategorijas “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija”] un no [6. kategorijas “Kaimiņattiecības un pasaule”]; |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz g) apakšpunktā minētajām tabulām un attiecībā uz atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, šos līdzekļus norāda šādi:

i)

attiecībā uz ārējām pārrobežu Interreg programmām, kas saņem atbalstu no IPA III un KASSI — kā vienu summu (“IPA III PRS” vai “Kaimiņattiecību PRS”), kur apvienota iemaksa no [2. kategorijas “Kohēzija un vērtības” apakškategorijas “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija”] un no [6. kategorijas “Kaimiņattiecības un pasaule”];

| ii) | attiecībā uz 2. un 4. elementa Interreg programmām, kas saņem atbalstu no IPA III, KASSI vai AZTP — pēc programmas partneru izvēles vai nu kā vienu summu (“Interreg fondi”), kur apvienota iemaksa no [2. kategorijas] un no [6. kategorijas], vai kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumenta “ERAF”, “IPA III”, “KASSI” un “AZTP”; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz 2. un 4. elementa Interreg programmām, kas saņem atbalstu no IPA III, KASSI vai AZTP — pēc programmas partneru izvēles vai nu kā vienu summu (“Interreg fondi”), kur apvienota iemaksa no [2. kategorijas] un no [6. kategorijas], vai kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumenta “ERAF”, “IPA III”, “KASSI” un “AZTP”;

| iii) | attiecībā uz 2. elementa Interreg programmām, kas saņem atbalstu no AZTP — kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (“ERAF” un “AZTP Grenlande”); [Gr. 103] |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz 2. elementa Interreg programmām, kas saņem atbalstu no AZTP — kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (“ERAF” un “AZTP Grenlande”); [Gr. 103]

| iv) | attiecībā uz 3. elementa Interreg programmām, kas saņem atbalstu no KASSI un AZTP — kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (attiecīgi “ERAF”, “KASSI” un “AZTP”); |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz 3. elementa Interreg programmām, kas saņem atbalstu no KASSI un AZTP — kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (attiecīgi “ERAF”, “KASSI” un “AZTP”);

| b) | šā panta 4. punkta g) apakšpunkta ii) punktā minētajā tabulā norāda summas tikai par 2021. līdz 2025. gadu.
  [Gr. 104] |
| --- | --- |

b)

šā panta 4. punkta g) apakšpunkta ii) punktā minētajā tabulā norāda summas tikai par 2021. līdz 2025. gadu.
  [Gr. 104]

6.   Attiecībā uz 4. punkta e) apakšpunkta vi) punktu un f) apakšpunktu intervences veidus norāda, pamatojoties uz Regulas (ES) [jaunā KNR] [I] pielikumā izklāstīto nomenklatūru.

7.   Interreg programmā:

| a) | norāda vadošo iestādi, revīzijas iestādi un struktūru, kas saņem maksājumus no Komisijas; |
| --- | --- |

a)

norāda vadošo iestādi, revīzijas iestādi un struktūru, kas saņem maksājumus no Komisijas;

| b) | izklāsta procedūru kopīgā sekretariāta
  un vajadzības gadījumā vadības atbalsta struktūru dalībvalstīs vai trešās valstīs
  izveide;, [Gr. 105] |
| --- | --- |

b)

izklāsta procedūru kopīgā sekretariāta
  un vajadzības gadījumā vadības atbalsta struktūru dalībvalstīs vai trešās valstīs
  izveide;, [Gr. 105]

| c) | nosaka saistību sadalījumu iesaistīto dalībvalstu un, attiecīgā gadījumā, trešo valstu, partnervalstu vai AZT starpā gadījumā, ja vadošā iestāde vai Komisija ir noteikusi finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

c)

nosaka saistību sadalījumu iesaistīto dalībvalstu un, attiecīgā gadījumā, trešo valstu, partnervalstu vai AZT starpā gadījumā, ja vadošā iestāde vai Komisija ir noteikusi finanšu korekcijas.

8.   Vadošā iestāde paziņo Komisijai par jebkurām izmaiņām 7. punkta a) apakšpunktā norādītajā informācijā, kuru dēļ nav nepieciešamības grozīt programmu.

9.   Atkāpjoties no 4. punkta, 4. elementa Interreg programmu saturu pielāgo šo Interreg programmu īpašajam raksturam, jo īpaši šādi:

| a) | informācija, kas prasīta a) apakšpunktā, nav jānorāda; |
| --- | --- |

a)

informācija, kas prasīta a) apakšpunktā, nav jānorāda;

| b) | informāciju, kas prasīta b) un h) apakšpunktā, sniedz kā īsu izklāstu; |
| --- | --- |

b)

informāciju, kas prasīta b) un h) apakšpunktā, sniedz kā īsu izklāstu;

| c) | par katru konkrēto mērķi pie jebkuras prioritātes, izņemot tehnisko palīdzību, sniedz šādu informāciju:






  i) | viena vienīgā saņēmēja definīcija vai saņēmēju ierobežots saraksts un piešķiršanas procedūra; |
| --- | --- | --- |

c)

par katru konkrēto mērķi pie jebkuras prioritātes, izņemot tehnisko palīdzību, sniedz šādu informāciju:

i)

viena vienīgā saņēmēja definīcija vai saņēmēju ierobežots saraksts un piešķiršanas procedūra;

| ii) | saistītie pasākumu veidi un to paredzamais ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

ii)

saistītie pasākumu veidi un to paredzamais ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā;

| iii) | izlaides rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma mērķrādītājiem un mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

iii)

izlaides rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma mērķrādītājiem un mērķrādītājiem;

| iv) | galvenās mērķgrupas; |
| --- | --- |

iv)

galvenās mērķgrupas;

| v) | plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida; |
| --- | --- |

v)

plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida;

18. pants

Interreg programmu apstiprināšana

1.   Komisija
  pilnīgi pārredzami
  izvērtē katru Interreg programmu un tās atbilstību Regulai (ES) [jaunā KNR], Regulai (ES) [jaunā ERAF] un šai regulai un, gadījumā, ja tiek saņemts atbalsts no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, un tas ir lietderīgi, tās saderību ar
  šīs regulas
  10. panta 1. punktā paredzēto daudzgadu stratēģijas dokumentu vai attiecīgo stratēģisko plānošanas satvaru, kas paredzēts viena vai vairāku šādu instrumentu pamataktā. [Gr. 106]

2.   Komisija var sniegt apsvērumus trīs mēnešu laikā no dienas, kurā dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, ir Interreg programmu iesniegusi.

3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, vai AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  pārskata Interreg programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus. [Gr. 107]

4.   Ne vēlāk kā sešus

  trīs
  mēnešus pēc dienas, kurā dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, iesniegusi programmu,

  šo programmas pārskatīto versiju
  , Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par katras Interreg programmas apstiprināšanu. [Gr. 108]

5.   Attiecībā uz ārējām pārrobežu Interreg programmām Komisija lēmumus pieņem saskaņā ar 4. punktu pēc apspriešanās ar “IPA III komiteju” saskaņā Regulas (ES) [IPA III] [16.] pantu un ar “Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības komiteju” saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [KASSI] [36.] pantu.

19. pants

Interreg programmu grozīšana

1.   
  Pēc apspriešanās ar vietējām un reģionālajām iestādēm un saskaņā ar Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 6. pantu
  dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, var iesniegt pamatotu pieprasījumu grozīt Interreg programmu līdz ar grozīto programmu, kurā izklāstīta attiecīgā grozījuma paredzamā ietekme uz mērķu sasniegšanu. [Gr. 109]

2.   Komisija novērtē grozījuma atbilstību Regulai (ES) [jaunā KNR], Regulai (ES) [jaunā ERAF] un šai regulai un var sniegt apsvērumus trīs mēnešu

  viena mēneša
  laikā no grozītās programmas iesniegšanas. [Gr. 110]

3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  pārskata Interreg programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus. [Gr. 111]

4.   Komisija apstiprina Interreg programmas grozījumu ne vēlāk kā sešus

  trīs
  mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi. [Gr. 112]

5.   
  Pēc apspriešanās ar vietējām un reģionālajām iestādēm un saskaņā ar Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 6. pantu
  plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz 5 
  10
   % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā 3 
  5
   % no programmas budžeta citai tās pašas Interreg programmas prioritātei. [Gr. 113]

Šādi pārvietojumi neskar iepriekšējos gadus.

Tos uzskata par nebūtiskiem, un tiem nav vajadzīgs Komisijas lēmums par Interreg programmas grozīšanu. Tomēr tie atbilst visām regulatīvajām prasībām. Vadošā iestāde iesniedz Komisijai pārskatīto tabulu, kas minēta 17. panta 4. punkta g) apakšpunkta ii) punktā.

6.   Komisijas apstiprinājums nav nepieciešams pareizrakstības vai redakcionāliem labojumiem, kuri neietekmē Interreg programmas īstenošanu. Vadošā iestāde par šādiem labojumiem informē Komisiju.

II IEDAĻA

TERITORIĀLĀ ATTĪSTĪBA

20. pants

Integrēta teritoriālā attīstība

Interreg programmās pārrobežu juridiskās struktūras vai ETSG ir attiecīgās pilsētu iestādes, vietējās iestādes vai citas teritoriālās iestādes vai struktūras, kuru pienākums ir sagatavot teritoriālās vai vietējās attīstības stratēģijas, kas uzskaitītas Regulas (ES) [jaunā KNR] 22. pantā, un/vai izvēlēties darbības, kas atbalstāmas saskaņā ar šīm stratēģijām, kā noteikts minētās regulas [23. panta 4. punktā].

Pārrobežu juridiskā struktūra vai ETSG, kas realizē integrētas teritoriālās investīcijas saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [24.] pantu vai citu teritoriālo instrumentu saskaņā ar minētās regulas [22.] panta c) punktu, var būt arī vienīgais saņēmējs saskaņā ar šīs regulas 23. panta 5. punktu ar nosacījumu, ka pārrobežu juridiskā struktūra vai ETSG šīs funkcijas nošķir.

21. pants

Sabiedrības virzīta vietējā attīstība

Interreg programmu ietvaros var realizēt arī sabiedrības virzītu vietējo attīstību (“SVVA”), ko paredz Regulas (ES) [jaunā KNR] [22]. panta b) punkts, ar noteikumu, ka attiecīgo vietējo rīcības grupu sastāvā ir publisko un privāto vietējo sociālekonomisko interešu pārstāvji, kur lēmumu pieņemšanu nekontrolē atsevišķa interešu grupa, un vismaz divas iesaistītās valstis, no kurām vismaz viena ir dalībvalsts.

III IEDAĻA

DARBĪBAS UN MAZO PROJEKTU FONDI

22. pants

Interreg darbību atlase

1.   Interreg darbības atlasa saskaņā ar 27. pantu izveidotā uzraudzības komiteja atbilstīgi programmas stratēģijai un mērķiem.

Minētā uzraudzības komiteja var izveidot vienu vai — īpaši gadījumos, kad pastāv apakšprogrammas — vairākas koordinācijas komitejas, kas darbību atlasē darbojas uzraudzības komitejas vadībā.
  Koordinācijas komitejas piemēro partnerības principu, kā noteikts Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 6. pantā, un tajās darbojas partneri no visām iesaistītajām dalībvalstīm. [Gr. 114]

Ja darbību pilnībā vai daļēji īsteno ārpus programmas teritorijas [Savienības iekšienē vai aiz tās robežām], šīs darbības atlase ir skaidri jāapstiprina vadošajai iestādei uzraudzības komitejā vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejā.

2.   Darbību atlasei uzraudzības komiteja vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komiteja nosaka un piemēro kritērijus un procedūras, kas ir nediskriminējošas un pārredzamas, nodrošina dzimumu līdztiesību un ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ilgtspējīgas attīstības principu, un Savienības politiku vides jomā saskaņā ar LESD 11. pantu un 191. panta 1. punktu.

Kritēriji un procedūras nodrošina, ka atlasāmās darbības tiek sarindotas pēc prioritātes nolūkā maksimāli palielināt Savienības finansējuma devumu Interreg programmas mērķu sasniegšanā un saskaņā ar Interreg programmām realizēto darbību sadarbības dimensijas īstenošanā, kā noteikts 23. panta 1. un 4. punktā.

3.   Vadošā iestāde apspriežas ar Komisiju un tās apsvērumus ņem vērā

  paziņo Komisijai
  pirms atlases kritēriju sākotnējās iesniegšanas uzraudzības komitejai vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejai. Tas pats attiecas uz jebkādām turpmākām izmaiņām šajos kritērijos. [Gr. 115]

4.   Darbību atlases gaitā

  Pirms
  uzraudzības komiteja vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komiteja
  atlasa darbības, vadošā iestāde
  : [Gr. 116]

| a) | nodrošina, ka atlasītās darbības atbilst Interreg programmai un sniedz efektīvu ieguldījumu tās konkrēto mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka atlasītās darbības atbilst Interreg programmai un sniedz efektīvu ieguldījumu tās konkrēto mērķu sasniegšanā;

| b) | nodrošina, ka atlasītās darbības nav pretrunā attiecīgajām stratēģijām, kas izveidotas saskaņā ar 10. panta 1. punktu vai izveidotas vienam vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka atlasītās darbības nav pretrunā attiecīgajām stratēģijām, kas izveidotas saskaņā ar 10. panta 1. punktu vai izveidotas vienam vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem;

| c) | nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā vislabāko atbalsta apmēra, veikto pasākumu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā vislabāko atbalsta apmēra, veikto pasākumu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību;

| d) | pārliecinās, ka saņēmējam ir darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai nepieciešamie finanšu resursi un mehānismi; |
| --- | --- |

d)

pārliecinās, ka saņēmējam ir darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai nepieciešamie finanšu resursi un mehānismi;

| e) | nodrošina, ka ir veikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (22) darbības jomā ietilpstošo atlasīto darbību vidiskās ietekmes novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra, pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/52/ES (23); |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka ir veikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (22) darbības jomā ietilpstošo atlasīto darbību vidiskās ietekmes novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra, pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/52/ES (23);

| f) | pārliecinās, ka gadījumā, ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei, ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

f)

pārliecinās, ka gadījumā, ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei, ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem;

| g) | nodrošina, ka atlasītās darbības ietilpst attiecīgā Interreg fonda darbības jomā un ir attiecinātas uz intervences veidu; |
| --- | --- |

g)

nodrošina, ka atlasītās darbības ietilpst attiecīgā Interreg fonda darbības jomā un ir attiecinātas uz intervences veidu;

| h) | nodrošina, ka darbības neietver pasākumus, kuri bija daļa no darbības, uz ko attiecas pārcelšana saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [60]. pantu, vai kuras būtu ienesīgas darbības pārvietošana saskaņā ar minētās regulas [59. panta 1. punkta a) apakšpunktu]; |
| --- | --- |

h)

nodrošina, ka darbības neietver pasākumus, kuri bija daļa no darbības, uz ko attiecas pārcelšana saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [60]. pantu, vai kuras būtu ienesīgas darbības pārvietošana saskaņā ar minētās regulas [59. panta 1. punkta a) apakšpunktu];

| i) | nodrošina, ka atlasītās darbības neskar Komisijas argumentēts atzinums par pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, kas apdraud izdevumu likumību un pareizību vai darbību veikšanu; |
| --- | --- |

i)

nodrošina, ka atlasītās darbības neskar Komisijas argumentēts atzinums par pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, kas apdraud izdevumu likumību un pareizību vai darbību veikšanu;

| j) | nodrošina klimatnoturību investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi. |
| --- | --- |

j)

nodrošina klimatnoturību investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi.

5.   Uzraudzības komiteja vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komiteja apstiprina metodiku un kritērijus, ko izmanto Interreg darbību atlasē, tostarp arī to izmaiņas, neskarot Regulas (ES) [27. panta 3. punkta b) apakšpunktu] attiecībā uz SVVA un šīs regulas 24. pantu.

6.   Attiecībā uz katru Interreg darbību vadošā iestāde izsniedz vadošajam partnerim vai vienīgajam partnerim dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta saņemšanas nosacījumi šai Interreg darbībai, tostarp īpašas prasības, kas attiecas uz piegādājamajiem produktiem vai sniedzamajiem pakalpojumiem, finansēšanas plāns, izpildes termiņš un attiecīgā gadījumā metode, kas piemērojama darbības izmaksu noteikšanai, un dotācijas izmaksas nosacījumi.

Šajā dokumentā izklāsta arī vadošā partnera pienākumus attiecībā uz līdzekļu atgūšanu saskaņā ar 50. pantu. Šos pienākumus

  Procedūras, kas saistītas ar līdzekļu atgūšanu,
  nosaka uzraudzības komiteja
  , un tā par šīm procedūrām vienojas
  . Tomēr, ja vadošais partneris atrodas citā dalībvalstī, trešā valstī, partnervalstī vai AZT, tā pienākums nav atgūt līdzekļus, izmantojot tiesu procedūras. [Gr. 117]

23. pants

Partnerība Interreg darbību ietvaros

1.   Darbībās, kas atlasītas 1., 2. un 3. elementa ietvaros, ir iesaistīti aktori no vismaz divām iesaistītajām valstīm
  vai AZT
  , un vismaz viens no tiem ir saņēmējs no dalībvalsts. [Gr. 118]

Saņēmēji, kas saņem atbalstu no Interreg fonda, un partneri, kas nesaņem nekādu finansiālu atbalstu no šiem fondiem (saņēmēji un partneri, kopā saukti “partneri”), veido Interreg darbības partnerību.

2.   Interreg darbību var īstenot vienā vienīgā valstī
  vai AZT
  ar nosacījumu, ka darbības pieteikumā ir norādīts, kāda būs ietekme uz programmas teritoriju un kādi būs tās ieguvumi. [Gr. 119]

3.   Šā panta 1. punktu nepiemēro darbībām saskaņā ar PEACE PLUS programmu, ja tā darbojas miera un saskaņas labā.

4.   Partneri sadarbojas Interreg darbību izstrādē,
  un
  īstenošanā,
  kā arī to
  nodrošināšanā ar personālu, kā arī

  un/vai
  finansēšanā
  . Partneru skaitu katrā Interreg operācijā cenšas ierobežot līdz ne vairāk kā 10 partneriem. [Gr. 120]

Attiecībā uz Interreg darbībām, kas notiek 3. elementa Interreg programmu ietvaros, partneriem no tālākajiem reģioniem un trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT ir jāsadarbojas tikai trijos

  divos
  no pirmajā daļā minētajiem četriem aspektiem. [Gr. 121]

5.   Ja ir divi vai vairāk partneri, tad visi partneri izraugās vienu no tiem par vadošo partneri.

6.   Pārrobežu juridiska struktūra vai ETSG var būt vienīgais partneris Interreg darbībā, kas notiek 1., 2. un 3. elementa Interreg programmu ietvaros, ar nosacījumu, ka tās dalībnieki ietver partnerus no vismaz divām iesaistītajām valstīm
  vai AZT
  . [Gr. 122]

4. elementa Interreg programmu pārrobežu juridiskajā struktūrā vai ETSG ir dalībnieki no vismaz trim iesaistītajām valstīm.

Juridiska struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu vai attiecīgā gadījumā līdzekļu fondu, var būt Interreg vienīgais darbības partneris, nepiemērojot 1. punktā noteiktās prasības par sastāvu.

7.   Vienīgais partneris ir reģistrēts dalībvalstī, kura piedalās Interreg programmā.

Tomēr vienīgais partneris var būt reģistrēts dalībvalstī, kura nepiedalās attiecīgajā programmā, ja ir ievēroti 23. panta nosacījumi.
  [Gr. 123]

24. pants

Mazo projektu fondi

1.   
  Kopējā
  iemaksa no ERAF vai attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta
  vienā vai vairākos
  mazo projektu fondā

  fondos

  Interreg programmas ietvaros nepārsniedz 20 000 000 EUR vai 15 
  20
   % no kopējā piešķīruma Interreg programmai, atkarībā no tā, kura summa ir mazāka.

  un Interreg programmas pārrobežu sadarbībai gadījumā
  ir
  vismaz 3 % no kopējā piešķīruma
  . [Gr. 124]

Mazo projektu fonda līdzekļu galasaņēmēji saņem atbalstu no ERAF un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem ar saņēmēja starpniecību un īsteno mazos projektus šā mazo projektu fonda ietvaros (“mazais projekts”).

2.   Mazo projektu fonda
  līdzekļu
  saņēmējs ir pārrobežu juridiskā struktūra

  publisko vai privāto tiesību subjekts, subjekts ar juridiskas personas statusu
  vai ETSG.

  bez tā, vai arī fiziska persona, kas ir atbildīgi par uzsākšanas darbībām vai arī gan par uzsākšanas, gan īstenošanas darbībām
  . [Gr. 125]

3.   Dokumentā, kurā izklāstīti nosacījumi, ar kādiem mazo projektu fonds var saņemt finansējumu, papildus 22. panta 6. punktā minētajiem elementiem norāda arī elementus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka saņēmējs:

| a) | ievieš nediskriminējošu un pārredzamu atlases procedūru; |
| --- | --- |

a)

ievieš nediskriminējošu un pārredzamu atlases procedūru;

| b) | mazo projektu atlasē piemēro objektīvus kritērijus, ar ko novērš interešu konfliktus; |
| --- | --- |

b)

mazo projektu atlasē piemēro objektīvus kritērijus, ar ko novērš interešu konfliktus;

| c) | izvērtē atbalsta pieteikumus; |
| --- | --- |

c)

izvērtē atbalsta pieteikumus;

| d) | atlasa projektus un nosaka atbalsta summu katram mazajam projektam; |
| --- | --- |

d)

atlasa projektus un nosaka atbalsta summu katram mazajam projektam;

| e) | ir atbildīgs par darbības īstenošanu un no savas puses glabā visus apliecinošos dokumentus, kas nepieciešami revīzijas takai saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [XI] pielikumu; |
| --- | --- |

e)

ir atbildīgs par darbības īstenošanu un no savas puses glabā visus apliecinošos dokumentus, kas nepieciešami revīzijas takai saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [XI] pielikumu;

| f) | dara sabiedrībai pieejamu to galasaņēmēju sarakstu, kuri gūst labumu no darbības. |
| --- | --- |

f)

dara sabiedrībai pieejamu to galasaņēmēju sarakstu, kuri gūst labumu no darbības.

Saņēmējs nodrošina, ka galasaņēmēji izpilda 35. pantā noteiktās prasības.

4.   Mazo projektu atlase nenozīmē, ka vadošā iestāde deleģē uzdevumus starpniekstruktūrai, kā minēts Regulas (ES) [jaunā KNR] [65. panta 3. punktā].

5.   Personāla un
  citas tiešās izmaksas, kas atbilst izmaksu kategorijām 39. līdz 42. pantā, kā arī
  netiešās izmaksas, kas rodas saņēmēja līmenī par mazo projektu fonda
  vai fondu
  vadību, nepārsniedz 20 % no attiecīgā mazo projektu fonda
  vai fondu
  kopējām attiecināmajām izmaksām. [Gr. 126]

6.   Ja publiskā iemaksa mazā projektā nepārsniedz 100 000 EUR, tad iemaksa no ERAF vai attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta ir vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu vai vienotas likmes finansējuma veidā., izņemot projektus, kam sniegtais atbalsts ir uzskatāms par valsts atbalstu.
  [Gr. 127]

Ja katras operācijas kopējās izmaksas nepārsniedz 100 000 EUR, atbalsta summu vienam vai vairākiem maziem projektiem var noteikt, pamatojoties uz budžeta projektu, ko nosaka, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un to ex ante apstiprina struktūra, kas izvēlas darbību. [Gr. 128]

Ja izmanto vienotas likmes finansējumu, tad to kategoriju izmaksas, kurām piemēro vienotu likmi, var atlīdzināt saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [48. panta 1. punkta a) apakšpunktu].

25. pants

Vadošā partnera uzdevumi

1.   Vadošais partneris:

| a) | sadarbībā ar pārējiem partneriem izstrādā vienošanos, kurā iekļauti noteikumi, kas cita starpā nodrošina Interreg darbībai no attiecīgā Savienības fonda darbībai piešķirto līdzekļu pareizu pārvaldību, tostarp noteikumi par nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu; |
| --- | --- |

a)

sadarbībā ar pārējiem partneriem izstrādā vienošanos, kurā iekļauti noteikumi, kas cita starpā nodrošina Interreg darbībai no attiecīgā Savienības fonda darbībai piešķirto līdzekļu pareizu pārvaldību, tostarp noteikumi par nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu;

| b) | uzņemas atbildību, lai nodrošinātu visas Interreg darbības īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

uzņemas atbildību, lai nodrošinātu visas Interreg darbības īstenošanu;

| c) | nodrošina, ka visu partneru uzrādītie izdevumi tika samaksāti Interreg darbības īstenošanas gaitā un atbilst aktivitātēm, par kurām vienojušies visi partneri, kā arī dokumentam, ko saskaņā ar 22. panta 6. punktu ir nosūtījusi vadošā iestāde. |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka visu partneru uzrādītie izdevumi tika samaksāti Interreg darbības īstenošanas gaitā un atbilst aktivitātēm, par kurām vienojušies visi partneri, kā arī dokumentam, ko saskaņā ar 22. panta 6. punktu ir nosūtījusi vadošā iestāde.

2.   Ja saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu noteiktās prasības neparedz citādi, vadošais partneris nodrošina, ka pārējie partneri saņem iemaksas kopējo summu no attiecīgā Savienības fonda pēc iespējas ātrāk un pilnā apmērā
  un ievērojot grafiku, par ko vienojušies visi partneri, kā arī ievērojot to pašu procedūru, ko piemēro vadošajam partnerim
  . Nekādas summas neatvelk vai neietur un neuzliek nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu, kas pārējiem partneriem samazinātu minēto līdzekļu apjomu. [Gr. 129]

3.   Ikvienu saņēmēju dalībvalstī, trešā valstī, partnervalstī vai AZT, kas piedalās Interreg programmā, var iecelt par vadošo partneri. [Gr. 130]

Tomēr dalībvalstis, trešās valstis, partnervalstis vai AZT, kas piedalās

  Interreg

  programmā, var vienoties, ka partneri, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, var iecelt par vadošo partneri.
  [Gr. 131]

IV IEDAĻA

TEHNISKĀ PALĪDZĪBA

26. pants

Tehniskā palīdzība

1.   Tehnisko palīdzību katrai Interreg programmai atmaksā kā vienotas likmes finansējumu, 2. punktā norādītās procentuālās likmes
  2021. un 2022. gadā piemērojot priekšfinansējuma ikgadējiem maksājumiem saskaņā ar šīs regulas 49. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu un pēc tam turpmākajos gados
  piemērojot attiecināmajiem izdevumiem, kas iekļauti katrā maksājuma pieteikumā saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [85. panta 3. punkta] attiecīgi [a) vai c) apakšpunktu]. [Gr. 132]

2.   Procentuālā daļa no ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, kas jāatmaksā par tehnisko palīdzību, ir šāda:

| a) | iekšējās pārrobežu sadarbības Interreg programmas, kas saņem atbalstu no ERAF: 6 
  7
  %; [Gr. 133] |
| --- | --- |

a)

iekšējās pārrobežu sadarbības Interreg programmas, kas saņem atbalstu no ERAF: 6 
  7
  %; [Gr. 133]

| b) | ārējās pārrobežu sadarbības Interreg programmas, kas saņem atbalstu no IPA-III PRS vai KASSI PRS: 10 %; |
| --- | --- |

b)

ārējās pārrobežu sadarbības Interreg programmas, kas saņem atbalstu no IPA-III PRS vai KASSI PRS: 10 %;

| c) | 2., 3. un 4. elementa Interreg programmas, kas saņem atbalstu gan no ERAF, gan attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem: 7 
  8
   %. [Gr. 134] |
| --- | --- |

c)

2., 3. un 4. elementa Interreg programmas, kas saņem atbalstu gan no ERAF, gan attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem: 7 
  8
   %. [Gr. 134]

3.   Interreg programmām, kam kopējais piešķīrums ir no 30 000 000 līdz 50 000 000 EUR, tehniskajai palīdzībai domāto summu, kas aprēķināta procentuāli, palielina vēl par 500 000 EUR. Šo summu Komisija pieskaita pirmajam starpposma maksājumam.

4.   Interreg programmām, kam kopējais piešķīrums ir mazāks par 30 000 000 EUR, tehniskajai palīdzībai vajadzīgo summu, ko izsaka EUR, un attiecīgo procentuālo apjomu nosaka Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina attiecīgo Interreg programmu.

IV NODAĻA

Uzraudzība, novērtēšana un komunikācija

I IEDAĻA

UZRAUDZĪBA

27. pants

Uzraudzības komiteja

1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, un AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  , kas piedalās konkrētajā programmā, ar vadošās iestādes piekrišanu izveido komiteju attiecīgās Interreg programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalstīm paziņots par Komisijas lēmumu, ar ko pieņem Interreg programmu. [Gr. 135]

2.   Uzraudzības komiteju vada tās dalībvalsts pārstāvis, kurā atrodas vadošā iestāde, vai vadošās iestādes pārstāvis.

Ja uzraudzības komitejas reglaments paredz, ka tās priekšsēdētāju ieceļ rotācijas kārtībā, komitejas priekšsēdētājs var būt trešās valsts, partnervalsts vai AZT pārstāvis, bet līdzpriekšsēdētājs — dalībvalsts vai vadošās iestādes pārstāvis, un otrādi.
  [Gr. 136]

3.   Katram uzraudzības komitejas loceklim ir balsstiesības.

4.   Katra uzraudzības komiteja pirmās sanāksmes laikā pieņem savu reglamentu.

Uzraudzības komitejas un attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejas reglaments nepieļauj situāciju, kad Interreg darbību atlasē rodas interešu konflikts.

5.   Uzraudzības komiteja tiekas vismaz reizi gadā un pārskata visus jautājumus, kas skar programmas progresu tās mērķu sasniegšanā.

6.   Vadošā iestāde
  35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē
  publicē uzraudzības komitejas reglamentu
  , datu
  un visus uzraudzības komitejai paziņotos datus un informāciju 35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

  informācijas apkopojumu, kā arī visus lēmumus, kas paziņoti uzraudzības komitejai
  . [Gr. 137]

28. pants

Uzraudzības komitejas sastāvs

1.   Par katras Interreg programmas uzraudzības komitejas sastāvu vienojas

  var vienoties
  dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās programmā; komitejas sastāvs nodrošina

  sastāvā cenšas nodrošināt
  līdzsvarotu relevanto iestāžu, starpniekstruktūru un Regulas (ES) [jaunā KNR] [6]. pantā minēto programmas partneru pārstāvību no dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm un AZT. [Gr. 138]

Uzraudzības komitejas sastāvā ir ņemts vērā attiecīgajā

  Interreg

  programmā iesaistīto dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu un AZT skaits.
  [Gr. 139]

Uzraudzības komitejā ir arī pārstāvji no
  reģioniem un vietējām iestādēm, kā arī citām
  struktūrām, kas kopīgi izveidotas visā programmas teritorijā vai tās daļā, tostarp no ETSG. [Gr. 140]

2.   Vadošā iestāde uzraudzības komitejas locekļu sarakstu publicē 35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē
  publicē par uzraudzības komitejas locekļiem iecelto iestāžu vai struktūru sarakstu
  . [Gr. 141]

3.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā piedalās

  var piedalīties
  kā padomdevēji. [Gr. 142]

3.a
     
  Uzraudzības komitejas darbā kā padomdevēji var piedalīties pārstāvji no struktūrām, kas izveidotas visā programmas darbības teritorijā vai kas aptver tās daļu, tajā skaitā ETSG. [Gr. 143]

29. pants

Uzraudzības komitejas funkcijas

1.   Uzraudzības komiteja jo īpaši pārbauda:

| a) | progresu Interreg programmas īstenošanā un starpposma mērķrādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā; |
| --- | --- |

a)

progresu Interreg programmas īstenošanā un starpposma mērķrādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā;

| b) | jebkurus jautājumus, kas ietekmē Interreg programmas veikumu, un jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus; |
| --- | --- |

b)

jebkurus jautājumus, kas ietekmē Interreg programmas veikumu, un jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus;

| c) | attiecībā uz finanšu instrumentiem — ex ante novērtējuma elementus, kas uzskaitīti Regulas (ES) [jaunā KNR] [52. panta 3. punktā], un stratēģijas dokumentu, kas norādīts minētās regulas [53. panta 2. punktā]; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz finanšu instrumentiem — ex ante novērtējuma elementus, kas uzskaitīti Regulas (ES) [jaunā KNR] [52. panta 3. punktā], un stratēģijas dokumentu, kas norādīts minētās regulas [53. panta 2. punktā];

| d) | progresu, kas panākts, veicot izvērtējumus, izvērtējumu kopsavilkumus un jebkādus turpmākos pasākumus, kas noteikti pēc secinājumu pieņemšanas; |
| --- | --- |

d)

progresu, kas panākts, veicot izvērtējumus, izvērtējumu kopsavilkumus un jebkādus turpmākos pasākumus, kas noteikti pēc secinājumu pieņemšanas;

| e) | komunikācijas un redzamības darbību īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

komunikācijas un redzamības darbību īstenošanu;

| f) | progresu, kas panākts, īstenojot stratēģiski svarīgas Interreg darbības un attiecīgā gadījumā lielus infrastruktūras projektus; |
| --- | --- |

f)

progresu, kas panākts, īstenojot stratēģiski svarīgas Interreg darbības un attiecīgā gadījumā lielus infrastruktūras projektus;

| g) | attiecīgā gadījumā progresu publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā
  un vajadzības gadījumā ierosina papildu atbalsta pasākumus
  . [Gr. 144] |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā progresu publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā
  un vajadzības gadījumā ierosina papildu atbalsta pasākumus
  . [Gr. 144]

2.   Papildus 22. pantā uzskaitītajiem pienākumiem saistībā ar darbību atlasi uzraudzības komiteja apstiprina:

| a) | metodoloģiju un kritērijus, kas izmantoti darbību atlasē, t. sk. jebkādas to izmaiņas, pēc apspriešanās ar Komisiju

  paziņošanas Komisijai
  saskaņā ar
  šīs regulas
  22. panta 2. punktu, neskarot Regulas (ES) [jaunā KNR[[27. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu]; [Gr. 145] |
| --- | --- |

a)

metodoloģiju un kritērijus, kas izmantoti darbību atlasē, t. sk. jebkādas to izmaiņas, pēc apspriešanās ar Komisiju

  paziņošanas Komisijai
  saskaņā ar
  šīs regulas
  22. panta 2. punktu, neskarot Regulas (ES) [jaunā KNR[[27. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu]; [Gr. 145]

| b) | izvērtēšanas plānu un visus tā grozījumus; |
| --- | --- |

b)

izvērtēšanas plānu un visus tā grozījumus;

| c) | jebkuru vadošās iestādes priekšlikumu grozīt Interreg programmu, tostarp attiecībā uz pārvietojumu atbilstoši 19. panta 5. punktam; |
| --- | --- |

c)

jebkuru vadošās iestādes priekšlikumu grozīt Interreg programmu, tostarp attiecībā uz pārvietojumu atbilstoši 19. panta 5. punktam;

| d) | galīgo veikuma ziņojumu. |
| --- | --- |

d)

galīgo veikuma ziņojumu.

30. pants

Pārskatīšana

1.   Komisija var organizēt pārskatīšanu, kurā izvērtē Interreg programmas veikumu.

Pārskatīšanu var veikt rakstiski.

2.   Pēc Komisijas pieprasījuma vadošā iestāde viena mēneša

  trīs mēnešu
  laikā sniedz Komisijai informāciju par 29. panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem: [Gr. 146]

| a) | progress programmas īstenošanā un starpposma mērķrādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā; jebkuri jautājumi, kas ietekmē attiecīgās Interreg programmas veikumu, un jautājumu risināšanas nolūkā veiktie pasākumi; |
| --- | --- |

a)

progress programmas īstenošanā un starpposma mērķrādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā; jebkuri jautājumi, kas ietekmē attiecīgās Interreg programmas veikumu, un jautājumu risināšanas nolūkā veiktie pasākumi;

| b) | progress, kas panākts, veicot izvērtējumus, izvērtējumu kopsavilkumi un jebkādi turpmāki pasākumi, kas noteikti pēc secinājumu pieņemšanas; |
| --- | --- |

b)

progress, kas panākts, veicot izvērtējumus, izvērtējumu kopsavilkumi un jebkādi turpmāki pasākumi, kas noteikti pēc secinājumu pieņemšanas;

| c) | attiecīgā gadījumā progress publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā progress publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā.

3.   Pārskatīšanas iznākumu fiksē saskaņotā protokolā.

4.   Vadošā iestāde turpina risināt Komisijas izvirzītos jautājumus un trīs mēnešu laikā informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem.

31. pants

Datu nosūtīšana

1.   Katra vadošā iestāde
  saskaņā ar šīs regulas 31. panta 2. punkta a) apakšpunktu
  Komisijai elektroniski nosūta kumulatīvus datus par attiecīgo Interreg programmu līdz katra gada 31. janvārim, 31. martam, 31. maijam, 31. jūlijam,

  un
  30. septembrim, un 30. novembrim,

  kā arī reizi gadā — datus saskaņā ar šīs regulas 31
  . 
  panta 2
  . 
  punkta b) apakšpunktu
  , izmantojot Regulas (ES) [jaunā KNR] [VII] pielikumā iekļauto veidni. [Gr. 147]

Datu nosūtīšanu veic, izmantojot esošās datu ziņošanas sistēmas, ciktāl iepriekšējā plānošanas periodā ir apliecinājusies šo sistēmu uzticamība. [Gr. 148]

Pirmās nosūtīšanas termiņš ir 2022. gada 31. janvāris un pēdējās — 2030. gada 31. janvāris.

2.   Šā panta 1. punktā minētos datus sadala pa katras prioritātes konkrētajiem mērķiem, un tie attiecas uz šādiem aspektiem:

| a) | atlasīto Interreg darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no attiecīgā Interreg fonda un kopējie attiecināmie izdevumi, ko partneri ir paziņojuši vadošajai iestādei, visus datus iedalot pa intervences veidiem; |
| --- | --- |

a)

atlasīto Interreg darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no attiecīgā Interreg fonda un kopējie attiecināmie izdevumi, ko partneri ir paziņojuši vadošajai iestādei, visus datus iedalot pa intervences veidiem;

| b) | izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām Interreg darbībām un ar
  pabeigtajām

  Interreg darbībām sasniegtās vērtības. [Gr. 149] |
| --- | --- |

b)

izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām Interreg darbībām un ar
  pabeigtajām

  Interreg darbībām sasniegtās vērtības. [Gr. 149]

3.   Attiecībā uz finanšu instrumentiem datus sniedz arī par šādiem rādītājiem:

| a) | attiecināmie izdevumi pa finanšu produktu veidiem; |
| --- | --- |

a)

attiecināmie izdevumi pa finanšu produktu veidiem;

| b) | pārvaldības izmaksas un maksas, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi; |
| --- | --- |

b)

pārvaldības izmaksas un maksas, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi;

| c) | privātā un publiskā sektora resursu summa pa finanšu produktu veidiem, kas mobilizēti papildus fondiem; |
| --- | --- |

c)

privātā un publiskā sektora resursu summa pa finanšu produktu veidiem, kas mobilizēti papildus fondiem;

| d) | procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no Interreg fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, kā norādīts Regulas (ES) [jaunā KNR] 54. pantā, un atpakaļ iemaksātie resursi, kas attiecināmi uz atbalstu no Interreg fondiem, kā norādīts minētās regulas 56. pantā. |
| --- | --- |

d)

procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no Interreg fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, kā norādīts Regulas (ES) [jaunā KNR] 54. pantā, un atpakaļ iemaksātie resursi, kas attiecināmi uz atbalstu no Interreg fondiem, kā norādīts minētās regulas 56. pantā.

4.   Saskaņā ar šo pantu iesniegtie dati ir atjaunināti tā mēneša beigās, kas ir pirms iesniegšanas mēneša.

5.   Vadošā iestāde publicē visus Komisijai nosūtītos datus 35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

32. pants

Galīgais veikuma ziņojums

1.   Katra vadošā iestāde Komisijai līdz 2031. gada 15. februārim iesniedz programmas galīgo veikuma ziņojumu.

Galīgo veikuma ziņojumu iesniedz, izmantojot veidni, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [38. panta 5. punktu].

2.   Galīgajā veikuma ziņojumā novērtē programmas mērķu sasniegšanu, pamatojoties uz elementiem, kas uzskaitīti 29. pantā, izņemot tā 1. punkta c) apakšpunktu.

3.   Komisija pārbauda galīgo veikuma ziņojumu un informē vadošo iestādi par visiem apsvērumiem piecu mēnešu laikā no ziņojuma saņemšanas dienas. Ja šādi apsvērumi tiek sniegti, vadošā iestāde sniedz visu nepieciešamo informāciju saistībā ar šiem apsvērumiem un attiecīgā gadījumā trīs mēnešu laikā informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem. Komisija informē dalībvalsti par ziņojuma akceptēšanu.

4.   Vadošā iestāde galīgos veikuma ziņojumus publicē 35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

33. pants

Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (Interreg) rādītāji

1.   Kopīgos izlaides un kopīgos rezultātu rādītājus, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā KNR] [I] pielikumā, un vajadzības gadījumā programmām specifiskos izlaides un rezultātu rādītājus

  kas ir vislabāk piemēroti, lai novērtētu progresu virzībā uz “Eiropas teritoriālās sadarbības” (Interreg) programmas mērķiem,
  izmanto saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [12. panta 1. punktu un šīs regulas 17. panta 3. 
  4.
  punkta d) 
  e
  ) apakšpunkta ii) punktu un 31. panta 2. punkta b) apakšpunktu. [Gr. 150]

1.a
     
  Vajadzības gadījumā un vadošās iestādes pienācīgi pamatotos gadījumos tiek izmantoti programmai raksturīgie snieguma un rezultātu rādītāji papildus rādītājiem, kas izvēlēti saskaņā ar 1. punktu. [Gr. 151]

2.   Izlaides rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma mērķrādītāji un 2029. gadam nospraustie mērķrādītāji ir kumulatīvi.

II IEDAĻA

IZVĒRTĒŠANA UN KOMUNIKĀCIJA

34. pants

Izvērtēšana plānošanas periodā

1.   Vadošā iestāde
  ne biežāk kā reizi gadā
  veic katras Interreg programmas izvērtēšanu. Katrā izvērtējumā novērtē programmas rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību un Eiropas pievienoto vērtību ar mērķi uzlabot attiecīgo Interreg programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti. [Gr. 152]

2.   Turklāt vadošā iestāde līdz 2029. gada 30. jūnijam izvērtē katru Interreg programmu, lai novērtētu tās ietekmi.

3.   Vadošā iestāde izvērtēšanu uztic funkcionāli neatkarīgiem ekspertiem.

4.   Vadošā iestāde nodrošina

  cenšas nodrošināt
  procedūras, kas vajadzīgas, lai sagatavotu un savāktu izvērtējumiem vajadzīgos datus. [Gr. 153]

5.   Vadošā iestāde izstrādā izvērtēšanas plānu, kas var aptvert arī vairākas Interreg programmas.

6.   Vadošā iestāde izvērtēšanas plānu uzraudzības komitejai iesniedz ne vēlāk kā vienu gadu pēc Interreg programmas apstiprināšanas.

7.   Vadošā iestāde visus izvērtējumus publicē 35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

35. pants

Vadošo iestāžu un partneru atbildība attiecībā uz pārredzamību un komunikāciju

1.   Katra vadošā iestāde norāda komunikācijas koordinatoru katrai Interreg programmai, par kuru tā atbildīga.

2.   Vadošā iestāde nodrošina, ka sešu mēnešu laikā pēc Interreg programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā pieejama informācija par tās atbildībā esošajām programmām, kura aptver programmas mērķus, aktivitātes, pieejamās finansēšanas iespējas un sasniegumus.

3.   Piemēro Regulas (ES) [jaunā KNR] [44. panta 2. līdz 7. 
  6
  . punktu] par vadošās iestādes pienākumiem. [Gr. 154]

4.   Katrs Interreg darbības partneris vai katra struktūra, kura īsteno finanšu instrumentus, atzīst atbalstu, ko Interreg darbība saņēmusi no Interreg fonda, tostarp resursus, ko atkalizmanto finanšu instrumentiem saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [56]. pantu, proti:

| a) | partnera profesionālajā tīmekļa vietnē, ja tāda ir, publicē īsu un ar no Interreg fonda saņemtā atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par Interreg darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Savienības saņemto finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

a)

partnera profesionālajā tīmekļa vietnē, ja tāda ir, publicē īsu un ar no Interreg fonda saņemtā atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par Interreg darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Savienības saņemto finansiālo atbalstu;

| b) | ar Interreg darbības īstenošanu saistītajos dokumentos un informatīvajos materiālos, ko izplata sabiedrībai vai dalībniekiem, sniedz pamanāmu paziņojumu, kurā uzsver no Interreg fonda saņemto atbalstu; |
| --- | --- |

b)

ar Interreg darbības īstenošanu saistītajos dokumentos un informatīvajos materiālos, ko izplata sabiedrībai vai dalībniekiem, sniedz pamanāmu paziņojumu, kurā uzsver no Interreg fonda saņemto atbalstu;

| c) | tiklīdz sākas Interreg darbības faktiskā īstenošana, kas ietver materiālās investīcijas vai aprīkojuma iegādi un kuras izmaksas pārsniedz 100 000 
  50 000
   EUR, publiskā vietā uzstāda plāksnes vai informācijas stendus; [Gr. 155] |
| --- | --- |

c)

tiklīdz sākas Interreg darbības faktiskā īstenošana, kas ietver materiālās investīcijas vai aprīkojuma iegādi un kuras izmaksas pārsniedz 100 000 
  50 000
   EUR, publiskā vietā uzstāda plāksnes vai informācijas stendus; [Gr. 155]

| d) | par Interreg darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, publiskā vietā uzstāda vismaz vienu drukātu vai

  un attiecīgā gadījumā
  elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir A3

  A2
  un kurā norādīta informācija par Interreg darbību un uzsvērts no Interreg fonda saņemtais atbalsts; [Gr. 156] |
| --- | --- |

d)

par Interreg darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, publiskā vietā uzstāda vismaz vienu drukātu vai

  un attiecīgā gadījumā
  elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir A3

  A2
  un kurā norādīta informācija par Interreg darbību un uzsvērts no Interreg fonda saņemtais atbalsts; [Gr. 156]

| e) | par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz 10 000 000 
  5 000 000
   EUR, organizē informatīvu pasākumu un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi. [Gr. 157] |
| --- | --- |

e)

par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz 10 000 000 
  5 000 000
   EUR, organizē informatīvu pasākumu un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi. [Gr. 157]

Vārdu “Interreg” izvieto līdzās Savienības simbolam saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [42]. pantu.

5.   Attiecībā uz maziem projektiem un finanšu instrumentiem saņēmējs nodrošina, ka galasaņēmēji izpilda 4. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības.

6.   Ja saņēmējs neizpilda Regulas (ES) [jaunā KNR] [42]. pantā vai šā panta 1. un 2. punktā noteiktos pienākumus, dalībvalsts pienākumus
  vai savlaicīgi nelabo pieļauto bezdarbību
  ,
  vadošā iestāde
  piemēro finansiālu korekciju, anulējot līdz pat 5 % no atbalsta, kas no fondiem piešķirts attiecīgajai darbībai. [Gr. 158]

V NODAĻA

Attiecināmība

36. pants

Noteikumi par izdevumu attiecināmību

1.   Visu Interreg darbību vai tās daļu var īstenot ārpus dalībvalsts, tostarp ārpus Savienības, ja šī Interreg darbība veicina attiecīgās Interreg programmas mērķu sasniegšanu.

2.   Neskarot noteikumus par attiecināmību, kas paredzēti Regulas (ES) [jaunā KNR] [57. līdz 62.] pantā, Regulas (ES) [jaunā ERAF] [4. un 6.] pantā vai šajā nodaļā, tostarp saskaņā ar tām pieņemtajos aktos, iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT ar kopīgu lēmumu uzraudzības komitejā nosaka papildu noteikumus par Interreg programmu izdevumu attiecināmību tikai tām izdevumu kategorijām, ko minētie noteikumi neaptver. Šie papildu noteikumi apver visu programmas teritoriju kopumā.

Tomēr tad, ja Interreg programmas ietvaros darbības tiek atlasītas, izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, šos papildu noteikumus pieņem, pirms tiek publicēti pirmie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus. Visos citos gadījumos šos papildu noteikumus pieņem, pirms tiek atlasītas pirmās darbības.

3.   Jautājumos, uz ko neattiecas par noteikumi attiecināmību, kas paredzēti Regulas (ES) [jaunā KNR] [57. līdz 62.] pantā, Regulas (ES) [jaunā ERAF] [4. un 6.] pantā vai šajā nodaļā, tostarp saskaņā ar tām pieņemtajos aktos, vai noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar 4. punktu, piemēro tās dalībvalsts un — attiecīgos gadījumos — trešo valstu, partnervalstu un AZT nacionālos noteikumus, kur izdevumi radušies.

4.   Ja starp vadošo iestādi un revīzijas iestādi rodas domstarpības par šādas attiecīgās Interreg programmas ietvaros atlasītas Interreg darbības atbalsttiesīgumu kā tādu, tad par noteicošo uzskata vadošās iestādes viedokli, pienācīgi ņemot vērā uzraudzības komitejas atzinumu.

5.   AZT nav tiesīgas saņemt atbalstu no ERAF Interreg programmu ietvaros, bet var šajās programmās piedalīties saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem.

37. pants

Vispārīgi noteikumi par izmaksu kategoriju attiecināmību

1.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT var Interreg programmas uzraudzības komitejā vienoties, ka izdevumi, kas ietilpst vienā vai vairākās 38. līdz 43. pantā minētajās kategorijās, nav attiecināmi saskaņā ar vienu vai vairākām Interreg programmas prioritātēm.

2.   Visi izdevumi, kas saskaņā ar šo regulu ir attiecināmi un ko ir samaksājis Interreg partneris vai kas ir samaksāti Interreg partnera vārdā, attiecas uz darbības vai tās daļas sākšanas vai sākšanas un īstenošanas izmaksām.

3.   Par attiecināmām nav uzskatāmas šādas izmaksas:

| a) | naudas sodi, finansiālas sankcijas un izdevumi par juridiskiem strīdiem un tiesvedību; |
| --- | --- |

a)

naudas sodi, finansiālas sankcijas un izdevumi par juridiskiem strīdiem un tiesvedību;

| b) | izmaksas par dāvanām, izņemot tās, kuru vērtība nepārsniedz EUR 50 par vienu dāvanu, ja tās pasniegtas reklāmas, komunikācijas, publicitātes vai informācijas nolūkā; |
| --- | --- |

b)

izmaksas par dāvanām, izņemot tās, kuru vērtība nepārsniedz EUR 50 par vienu dāvanu, ja tās pasniegtas reklāmas, komunikācijas, publicitātes vai informācijas nolūkā;

| c) | izmaksas, kas saistītas ar valūtas maiņas kursa svārstībām. |
| --- | --- |

c)

izmaksas, kas saistītas ar valūtas maiņas kursa svārstībām.

38. pants

Personāla izmaksas

1.   Personāla izmaksas veido bruto darbaspēka izmaksas, kas rodas, nodarbinot Interreg partnera darbiniekus vienā no šādiem veidiem:

| a) | pilna laika darbs; |
| --- | --- |

a)

pilna laika darbs;

| b) | nepilna laika darbs ar fiksētu mēnesī nostrādātā laika procentuālo daļu; |
| --- | --- |

b)

nepilna laika darbs ar fiksētu mēnesī nostrādātā laika procentuālo daļu;

| c) | nepilna laika darbs ar mainīgu mēnesī nostrādāto stundu skaitu vai |
| --- | --- |

c)

nepilna laika darbs ar mainīgu mēnesī nostrādāto stundu skaitu vai

| d) | pamatojoties uz stundas likmi. |
| --- | --- |

d)

pamatojoties uz stundas likmi.

2.   Personāla izmaksas ir tikai šādas:

| a) | algas maksājumi, kas saistīti ar pasākumiem, kurus vienība neveiktu, ja attiecīgā darbība nebūtu uzsākta, kuri noteikti darba / darbu izpildes līgumā vai lēmumā par iecelšanu amatā (abi turpmāk “nodarbinātības dokuments”) vai ar likumu un kuri saistīti ar darba pienākumiem, kas minēti konkrētā darbinieka darba aprakstā; |
| --- | --- |

a)

algas maksājumi, kas saistīti ar pasākumiem, kurus vienība neveiktu, ja attiecīgā darbība nebūtu uzsākta, kuri noteikti darba / darbu izpildes līgumā vai lēmumā par iecelšanu amatā (abi turpmāk “nodarbinātības dokuments”) vai ar likumu un kuri saistīti ar darba pienākumiem, kas minēti konkrētā darbinieka darba aprakstā;

| b) | jebkuras citas izmaksas, kas tieši saistītas ar darba samaksas maksājumiem, kuri rodas darba devējam un kurus tas samaksā, piemēram, nodarbinātības nodokļi un sociālā apdrošināšana, tostarp pensijas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (24), ja:






  i) | tās ir noteiktas nodarbinātības dokumentā vai ar likumu; |
| --- | --- | --- |

b)

jebkuras citas izmaksas, kas tieši saistītas ar darba samaksas maksājumiem, kuri rodas darba devējam un kurus tas samaksā, piemēram, nodarbinātības nodokļi un sociālā apdrošināšana, tostarp pensijas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (24), ja:

i)

tās ir noteiktas nodarbinātības dokumentā vai ar likumu;

| ii) | tās ir saskaņā ar nodarbinātības dokumentā minētajiem tiesību aktiem un standarta praksi valstī un/vai organizācijā, kurā konkrētais darbinieks faktiski strādā, un |
| --- | --- |

ii)

tās ir saskaņā ar nodarbinātības dokumentā minētajiem tiesību aktiem un standarta praksi valstī un/vai organizācijā, kurā konkrētais darbinieks faktiski strādā, un

| iii) | darba devējs tās nevar atgūt. |
| --- | --- |

iii)

darba devējs tās nevar atgūt.

Attiecībā uz a) apakšpunktu algas maksājumiem var pielīdzināt maksājumus fiziskām personām, ko Interreg partneris nodarbina saskaņā ar līgumu, kurš nav darba / darbu izpildes līgums, un šādu līgumu var uzskatīt par nodarbinātības dokumentu.

3.   Personāla izmaksas var atlīdzināt:

| a) | saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [48. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu] (pamato ar nodarbinātības dokumentu un algas aprēķinu); vai |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [48. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu] (pamato ar nodarbinātības dokumentu un algas aprēķinu); vai

| b) | izmantojot vienkāršotas izmaksu iespējas, kā izklāstīts Regulas (ES) [jaunā KNR] [48. panta 1. punkta pirmās daļas b) līdz e) apakšpunktā]; vai |
| --- | --- |

b)

izmantojot vienkāršotas izmaksu iespējas, kā izklāstīts Regulas (ES) [jaunā KNR] [48. panta 1. punkta pirmās daļas b) līdz e) apakšpunktā]; vai

| c) | kā

  tiešās personāla izmaksas par darbību var aprēķināt kā
  vienotu likmi saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [50. panta 1. punktu].

  līdz 20 % no tiešajām izmaksām, kas neaptver minētās darbības tiešās personāla izmaksas, neprasot dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu, lai noteiktu piemērojamo likmi; [Gr. 159] |
| --- | --- |

c)

kā

  tiešās personāla izmaksas par darbību var aprēķināt kā
  vienotu likmi saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [50. panta 1. punktu].

  līdz 20 % no tiešajām izmaksām, kas neaptver minētās darbības tiešās personāla izmaksas, neprasot dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu, lai noteiktu piemērojamo likmi; [Gr. 159]

4.   Personāla izmaksas, kas saistītas ar personām, kuras veic nepilna darba laika uzdevumu, kas ir saistīts ar attiecīgo darbību, aprēķina kā:

| a) | fiksētu procentuālo daļu no bruto darbaspēka izmaksām saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [50. panta 2. punktu]; vai |
| --- | --- |

a)

fiksētu procentuālo daļu no bruto darbaspēka izmaksām saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [50. panta 2. punktu]; vai

| b) | mainīgu daļu no bruto darbaspēka izmaksām atbilstoši attiecīgajā darbībā nostrādāto stundu skaitam, kas katrā mēnesī var būt atšķirīgs, – pamatojoties uz laika reģistrēšanas sistēmu, kura aptver 100 % no darbinieka darba laika. |
| --- | --- |

b)

mainīgu daļu no bruto darbaspēka izmaksām atbilstoši attiecīgajā darbībā nostrādāto stundu skaitam, kas katrā mēnesī var būt atšķirīgs, – pamatojoties uz laika reģistrēšanas sistēmu, kura aptver 100 % no darbinieka darba laika.

5.   Attiecībā uz nepilna darba laika uzdevumiem saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunktu atlīdzināmās personāla izmaksas aprēķina, par pamatu izmantojot stundas likmi, ko nosaka:

| a) | mēneša
  attiecīgās personas pēdējās dokumentētās mēneša
  bruto darbaspēka izmaksas izdalot ar mēneša darba laiku, kas noteikts nodarbinātības dokumentā

  saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem
  ,
  kā minēts darba līgumā
  un izteikts stundās,

  Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 50. panta 2. punkta b) apakšpunktā
  , vai [Gr. 160] |
| --- | --- |

a)

mēneša
  attiecīgās personas pēdējās dokumentētās mēneša
  bruto darbaspēka izmaksas izdalot ar mēneša darba laiku, kas noteikts nodarbinātības dokumentā

  saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem
  ,
  kā minēts darba līgumā
  un izteikts stundās,

  Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 50. panta 2. punkta b) apakšpunktā
  , vai [Gr. 160]

| b) | pēdējās reģistrētās gada bruto darbaspēka izmaksas izdalot ar 1 720 stundām saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [50. panta 2., 3. un 4. punktu]. |
| --- | --- |

b)

pēdējās reģistrētās gada bruto darbaspēka izmaksas izdalot ar 1 720 stundām saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [50. panta 2., 3. un 4. punktu].

6.   Personāla izmaksas, kas saistītas ar personām, kuras saskaņā ar nodarbinātības dokumentu strādā, pamatojoties uz stundas likmi, ir attiecināmas, saistībā ar darbību faktiski nostrādātās stundas piemērojot nodarbinātības dokumentā nolīgtajai stundas likmei (par pamatu izmanto darba laika reģistrēšanas sistēmu).
  Ja tās vēl nav iekļautas saskaņotajā stundas likmē, 38. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās algu izmaksas var pievienot stundu likmei saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem. [Gr. 161]

39. pants

Biroja un administratīvās izmaksas

Biroja un administratīvās izmaksas
  nepārsniedz 15 % no kopējām darbības tiešajām izmaksām un tajās
  ir tikai šādi elementi: [Gr. 162]

| a) | biroja noma; |
| --- | --- |

a)

biroja noma;

| b) | apdrošināšana un nodokļi, kas saistīti ar ēkām, kurās izvietots personāls, un biroja aprīkojumu (piemēram, apdrošināšana ugunsgrēka gadījumam, apdrošināšana zādzības gadījumam); |
| --- | --- |

b)

apdrošināšana un nodokļi, kas saistīti ar ēkām, kurās izvietots personāls, un biroja aprīkojumu (piemēram, apdrošināšana ugunsgrēka gadījumam, apdrošināšana zādzības gadījumam);

| c) | komunālie pakalpojumi (piemēram, elektrība, apkure, ūdens); |
| --- | --- |

c)

komunālie pakalpojumi (piemēram, elektrība, apkure, ūdens);

| d) | biroja piederumi; |
| --- | --- |

d)

biroja piederumi;

| e) | vispārējā grāmatvedība, kas tiek nodrošināta saņēmējā organizācijā; |
| --- | --- |

e)

vispārējā grāmatvedība, kas tiek nodrošināta saņēmējā organizācijā;

| f) | arhīvi; |
| --- | --- |

f)

arhīvi;

| g) | tehniskā apkope, uzkopšana un remonti; |
| --- | --- |

g)

tehniskā apkope, uzkopšana un remonti;

| h) | drošība; |
| --- | --- |

h)

drošība;

| i) | IT sistēmas; |
| --- | --- |

i)

IT sistēmas;

| j) | sakari un komunikācija (piemēram, tālrunis, fakss, internets, pasta pakalpojumi, vizītkartes); |
| --- | --- |

j)

sakari un komunikācija (piemēram, tālrunis, fakss, internets, pasta pakalpojumi, vizītkartes);

| k) | bankas pakalpojumu maksa par konta vai kontu atvēršanu un apkalpošanu, ja darbības īstenošanai nepieciešama atsevišķa konta atvēršana; |
| --- | --- |

k)

bankas pakalpojumu maksa par konta vai kontu atvēršanu un apkalpošanu, ja darbības īstenošanai nepieciešama atsevišķa konta atvēršana;

| l) | maksa par starpvalstu finanšu darījumiem. |
| --- | --- |

l)

maksa par starpvalstu finanšu darījumiem.

40. pants

Ceļa un uzturēšanās izmaksas

1.   Ceļa un uzturēšanās izmaksas ir tikai šādi elementi:

| a) | ceļa izmaksas (piemēram, biļetes, ceļojuma apdrošināšana, transportlīdzekļa apdrošināšana, degviela, nobraukums, ceļu maksas, stāvvietu maksas); |
| --- | --- |

a)

ceļa izmaksas (piemēram, biļetes, ceļojuma apdrošināšana, transportlīdzekļa apdrošināšana, degviela, nobraukums, ceļu maksas, stāvvietu maksas);

| b) | ēdināšanas izmaksas; |
| --- | --- |

b)

ēdināšanas izmaksas;

| c) | uzturēšanās izmaksas; |
| --- | --- |

c)

uzturēšanās izmaksas;

| d) | vīzas izmaksas; |
| --- | --- |

d)

vīzas izmaksas;

| e) | dienas nauda, |
| --- | --- |

e)

dienas nauda,

neatkarīgi no tā, vai šādas izmaksas rodas un tiek samaksātas programmas teritorijā vai ārpus tās.

2.   Ja kāds no 1. punkta a)–d) apakšpunktā minētajiem elementiem ir segts ar dienas naudu, to neatlīdzina papildus dienas naudai.

3.   Ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas radušās ārējiem ekspertiem un pakalpojumu sniedzējiem, ietilpst ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksās, kas minētas 41. pantā.

4.   Šajā pantā minēto izdevumu tiešu apmaksu, ko veicis saņēmēja darbinieks, pamato ar pierādījumu par to, ka saņēmējs ir atlīdzinājis minētajam darbiniekam.
  Minēto izmaksu kategoriju var izmantot, lai segtu darbības personāla un citu iesaistīto personu ceļa izdevumus saistībā ar Interreg darbību un programmu īstenošanu un veicināšanu. [Gr. 163]

5.   Ar darbību saistītās ceļa un uzturēšanās izmaksas var aprēķināt kā vienotu likmi līdz 15 % no tām

  minētās darbības
  tiešajām izmaksām., kas nav minētās darbības tiešās personāla izmaksas.
  [Gr. 164]

41. pants

Ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksas

Ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksas aprobežojas

  veido, taču tās neaprobežojas
  ar izmaksām par šādiem pakalpojumiem un lietpratību, ko nodrošina publisko tiesību vai privāto tiesību subjekts vai fiziska persona, kas nav saņēmējs attiecīgās darbības ietvaros
  , tajā skaitā visi partneri
  : [Gr. 165]

| a) | pētījumi vai apsekojumi (piemēram, novērtējumi, stratēģijas, koncepcijas apraksti, projekta plāni, rokasgrāmatas); |
| --- | --- |

a)

pētījumi vai apsekojumi (piemēram, novērtējumi, stratēģijas, koncepcijas apraksti, projekta plāni, rokasgrāmatas);

| b) | apmācība, |
| --- | --- |

b)

apmācība,

| c) | tulkojumi, |
| --- | --- |

c)

tulkojumi,

| d) | IT sistēmas un tīmekļa vietnes izstrāde, modifikācijas un atjauninājumi; |
| --- | --- |

d)

IT sistēmas un tīmekļa vietnes izstrāde, modifikācijas un atjauninājumi;

| e) | reklāma, komunikācija, publicitāte vai informācija, kura saistīta ar darbību vai pašu sadarbības programmu; |
| --- | --- |

e)

reklāma, komunikācija, publicitāte vai informācija, kura saistīta ar darbību vai pašu sadarbības programmu;

| f) | finanšu pārvaldība; |
| --- | --- |

f)

finanšu pārvaldība;

| g) | pakalpojumi, kas saistīti ar pasākumu vai sanāksmju organizēšanu un īstenošanu (tostarp telpu noma, ēdināšana vai mutiskās tulkošanas pakalpojumi); |
| --- | --- |

g)

pakalpojumi, kas saistīti ar pasākumu vai sanāksmju organizēšanu un īstenošanu (tostarp telpu noma, ēdināšana vai mutiskās tulkošanas pakalpojumi);

| h) | dalība pasākumos (piemēram, reģistrācijas maksa); |
| --- | --- |

h)

dalība pasākumos (piemēram, reģistrācijas maksa);

| i) | juridisko konsultāciju un notāra pakalpojumi, tehniskā un finansiālā lietpratība, citi konsultāciju un grāmatvedības pakalpojumi; |
| --- | --- |

i)

juridisko konsultāciju un notāra pakalpojumi, tehniskā un finansiālā lietpratība, citi konsultāciju un grāmatvedības pakalpojumi;

| j) | intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

j)

intelektuālā īpašuma tiesības;

| k) | verifikācijas saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [68. panta 1. punkta a) apakšpunktu] un šīs regulas 45. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

k)

verifikācijas saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [68. panta 1. punkta a) apakšpunktu] un šīs regulas 45. panta 1. punktu;

| l) | izmaksas par grāmatvedības funkciju programmas līmenī saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [70. pantu] un šīs regulas 46. pantu; |
| --- | --- |

l)

izmaksas par grāmatvedības funkciju programmas līmenī saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [70. pantu] un šīs regulas 46. pantu;

| m) | revīzijas izmaksas saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [72]. un [75.] pantu un šīs regulas 47. un 48. pantu; |
| --- | --- |

m)

revīzijas izmaksas saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [72]. un [75.] pantu un šīs regulas 47. un 48. pantu;

| n) | bankas vai citas finanšu iestādes garantiju saņemšana, ja tas nepieciešams saskaņā ar Savienības vai valstu tiesību aktiem vai ir noteikts plānošanas dokumentā, ko pieņēmusi uzraudzības komiteja; |
| --- | --- |

n)

bankas vai citas finanšu iestādes garantiju saņemšana, ja tas nepieciešams saskaņā ar Savienības vai valstu tiesību aktiem vai ir noteikts plānošanas dokumentā, ko pieņēmusi uzraudzības komiteja;

| o) | ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas radušās ārējiem ekspertiem, lektoriem, sanāksmju vadītājiem un pakalpojumu sniedzējiem;
  [Gr. 166] |
| --- | --- |

o)

ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas radušās ārējiem ekspertiem, lektoriem, sanāksmju vadītājiem un pakalpojumu sniedzējiem;
  [Gr. 166]

| p) | darbībām nepieciešama citu veidu specifiska lietpratība un pakalpojumi. |
| --- | --- |

p)

darbībām nepieciešama citu veidu specifiska lietpratība un pakalpojumi.

42. pants

Aprīkojuma izmaksas

1.   Izmaksas par aprīkojumu, ko attiecīgās darbības saņēmējs iegādājas, īrē vai nomā, izņemot 39. pantā minēto aprīkojumu, aptver tikai

  veido, taču tās neaprobežojas ar
  turpmāk minēto: [Gr. 167]

| a) | biroja iekārtas; |
| --- | --- |

a)

biroja iekārtas;

| b) | datortehniku un programmatūru; |
| --- | --- |

b)

datortehniku un programmatūru;

| c) | mēbeles un piederumus; |
| --- | --- |

c)

mēbeles un piederumus;

| d) | laboratorijas aprīkojumu; |
| --- | --- |

d)

laboratorijas aprīkojumu;

| e) | iekārtas un instrumentus; |
| --- | --- |

e)

iekārtas un instrumentus;

| f) | rīkus un ierīces; |
| --- | --- |

f)

rīkus un ierīces;

| g) | transportlīdzekļus; |
| --- | --- |

g)

transportlīdzekļus;

| h) | citu specifisku darbībām nepieciešamu aprīkojumu. |
| --- | --- |

h)

citu specifisku darbībām nepieciešamu aprīkojumu.

2.   Izmaksas par lietota aprīkojuma iegādi var uzskatīt par attiecināmām, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | tā iegādei nav saņemta nekāda cita palīdzība no Interreg fondiem vai no Regulas (ES) [jaunā KNR] [1. panta 1. punkta a) apakšpunktā] minētajiem fondiem; |
| --- | --- |

a)

tā iegādei nav saņemta nekāda cita palīdzība no Interreg fondiem vai no Regulas (ES) [jaunā KNR] [1. panta 1. punkta a) apakšpunktā] minētajiem fondiem;

| b) | tā cena nepārsniedz parasto cenu attiecīgajā tirgū; |
| --- | --- |

b)

tā cena nepārsniedz parasto cenu attiecīgajā tirgū;

| c) | tam ir darbībai vajadzīgie tehniskie parametri, un tas atbilst piemērojamām normām un standartiem. |
| --- | --- |

c)

tam ir darbībai vajadzīgie tehniskie parametri, un tas atbilst piemērojamām normām un standartiem.

43. pants

Infrastruktūras un darbu izmaksas

Infrastruktūras un darbu izmaksas ir tikai:

| a) | zemes iegāde saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [58. panta 1. punktu];

  punkta b) apakšpunktu]
  ; [Gr. 168] |
| --- | --- |

a)

zemes iegāde saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [58. panta 1. punktu];

  punkta b) apakšpunktu]
  ; [Gr. 168]

| b) | būvatļaujas; |
| --- | --- |

b)

būvatļaujas;

| c) | būvmateriāli; |
| --- | --- |

c)

būvmateriāli;

| d) | darbaspēks; |
| --- | --- |

d)

darbaspēks;

| e) | specializētas operācijas (piem., augsnes sanācija, atmīnēšana). |
| --- | --- |

e)

specializētas operācijas (piem., augsnes sanācija, atmīnēšana).

VI NODAĻA

Interreg programmu iestādes, pārvaldība, kontrole un revīzija

Interreg

44. pants

Interreg programmu iestādes

1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, un AZT
  un reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  , kas piedalās Interreg programmā, Regulas (ES) [jaunā KNR] [65.] panta nolūkā izraugās vienu vienīgu vadošo iestādi un vienu vienīgu revīzijas iestādi. [Gr. 169]

2.   Vadošā iestāde un revīzijas iestāde atrodas

  var atrasties
  tajā pašā dalībvalstī. [Gr. 170]

3.   Ja par PEACE PLUS programmas vadošo iestādi ir izraudzīta Īpašā ES programmu struktūrvienība, uzskata, ka tā atrodas dalībvalstī.

4.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās Interreg programmā, par šīs programmas vadošo iestādi var izraudzīties ETSG.

5.   Kas attiecas

  Attiecībā
  uz 2.B elementa programmām vai tādām

  Interreg
  1. elementa programmām, kas aptver garas robežas ar vienveidīgām attīstības problēmām un vajadzībām, dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās Interreg programmā, var noteikt apakšprogrammas teritorijas. [Gr. 171]

6.   Ja vadošā iestāde izraugās
  vienu vai vairākas

  Interreg programmas starpniekstruktūru

  starpniekstruktūras
  saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [65. panta 3. punktu], starpniekstruktūra
  vai attiecīgās struktūras
  pilda šos uzdevumus vairāk nekā vienā iesaistītajā dalībvalstī vai
  to attiecīgajā dalībvalstī, vai
  attiecīgā gadījumā
  vairāk nekā vienā
  trešā valstī, partnervalstī vai AZT. [Gr. 172]

45. pants

Vadošās iestādes funkcijas

1.   Interreg programmas vadošā iestāde pilda Regulas (ES) [jaunā KNR regula] [66]., [68]. un [69]. pantā noteiktās funkcijas, izņemot 66. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 67. pantā minēto darbību atlasi un 68. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos maksājumus saņēmējiem. Šīs funkcijas tiek pildītas visā programmas aptvertajā teritorijā, ievērojot šīs regulas VIII nodaļā noteiktās atkāpes.

1.a
     
  Atkāpjoties no Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 87. panta 2. punkta, Komisija kā starpposma maksājumus atmaksā 100 % no maksājuma pieteikumā iekļautajām summām, kas rodas, piemērojot programmas līdzfinansējuma likmi attiecīgā gadījumā kopējiem attiecināmiem izdevumiem vai publiskai iemaksai. [Gr. 173]

1.b
     
  Ja vadošā iestāde neveic verifikāciju saskaņā ar Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 68. panta 1. punkta a) apakšpunktu visā programmas darbības teritorijā, katra dalībvalsts izraugās iestādi vai personu, kas ir atbildīga par šādas verifikācijas veikšanu tās teritorijā esošiem atbalsta saņēmējiem. [Gr. 174]

1.c
     
  Atkāpjoties no Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 92. panta, uz Interreg programmām neattiecas ikgadējā grāmatojumu noskaidrošana. Grāmatojumu noskaidrošana tiek veikta pēc programmas beigām, pamatojoties uz galīgo veikuma ziņojumu. [Gr. 175]

2.   Vadošā iestāde, apspriedusies ar dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā trešām valstīm, partnervalstīm un AZT, kas piedalās Interreg programmā, izveido kopīgu sekretariātu, kura darbinieku sastāvs atspoguļo programmas partnerību.

Kopīgais sekretariāts palīdz vadošajai iestādei un uzraudzības komitejai to attiecīgo funkciju izpildē. Kopīgais sekretariāts sniedz arī informāciju potenciāliem saņēmējiem par finansējuma iespējām no Interreg programmām un palīdz saņēmējiem un partneriem darbību īstenošanā.

3.   Atkāpjoties no Regulas (ES) [jaunā KNR regula] [70. panta 1. punkta], citā valūtā, nevis euro, maksātos izdevumus katrs partneris pārrēķina euro, izmantojot Komisijas vienreiz mēnesī noteikto maiņas kursu tajā mēnesī, kurā minētie izdevumi tika iesniegti vadošajai iestādei verifikācijai saskaņā ar minētās regulas [68. panta 1. punkta a) apakšpunktu].

46. pants

Grāmatvedības funkcija

1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās Interreg programmā, vienojas par kārtību, kādā pilda grāmatvedības funkciju.

2.   Grāmatvedības funkcija sastāv no Regulas (ES) [jaunā KNR regula] [70. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā] uzskaitītajiem uzdevumiem un aptver arī Komisijas veiktos maksājumus un parasti arī maksājumus vadošajam partnerim saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR regula] [68. panta 1. punkta b) apakšpunktu].

47. pants

Revīzijas iestādes funkcijas

1.   Interreg programmas revīzijas iestāde veic šajā pantā un 48. pantā paredzētās funkcijas visā Interreg programmas aptvertajā teritorijā, ievērojot VIII nodaļā noteiktās atkāpes.

Tomēr iesaistītā dalībvalsts var norādīt, kādos gadījumos revīzijas iestādei pievienojas revidents no šīs iesaistītās dalībvalsts.

2.   Interreg programmas revīzijas iestāde ir atbildīga par sistēmas revīzijām un darbību revīzijām nolūkā sniegt Komisijai neatkarīgu apliecinājumu par pārvaldības un kontroles sistēmu rezultatīvu funkcionēšanu un Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību.

3.   Ja Interreg programma ir iekļauta datu kopā, no kuras Komisija atlasa kopizlasi saskaņā ar 48. panta 1. punktu, revīzijas iestāde veic Komisijas izvēlēto darbību revīzijas nolūkā sniegt Komisijai neatkarīgu apliecinājumu par pārvaldības un kontroles sistēmu rezultatīvu funkcionēšanu.

4.   Revīzijas veic saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem.

5.   Revīzijas iestāde sagatavo un līdz katra tā gada 15. februārim, kas seko grāmatvedības gada beigām, iesniedz Komisijai gada revīzijas atzinumu saskaņā ar Regulas [FR-Omnibus] [63. panta 7. punktu], izmantojot Regulas (ES) [jaunā KNR] [XVI] pielikumā doto veidni un balstoties uz visu paveikto revīzijas darbu; atzinums aptver katru no šiem elementiem:

| a) | pārskatu pilnīgums, patiesums un precizitāte; |
| --- | --- |

a)

pārskatu pilnīgums, patiesums un precizitāte;

| b) | Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība; |
| --- | --- |

b)

Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība;

| c) | Interreg programmas pārvaldības un kontroles sistēma. |
| --- | --- |

c)

Interreg programmas pārvaldības un kontroles sistēma.

Ja Interreg programma ir iekļauta datu kopā, no kuras Komisija atlasa izlasi saskaņā ar 48. panta 1. punktu, ikgadējais revīzijas atzinums aptver tikai pirmās daļas a) un c) apakšpunktā minētos elementus.

Pēc tās dalībvalsts paziņojuma, kurā atrodas vadošā iestāde, Komisija var minēto termiņu — 15. februāri — izņēmuma kārtā pagarināt līdz 1. martam.

6.   Revīzijas iestāde sagatavo un līdz katra tā gada 15. februārim, kas seko grāmatvedības gada beigām, izmantojot Regulas (ES) [jaunā KNR] XVII pielikumā doto veidni, iesniedz Komisijai gada kontroles ziņojumu saskaņā ar Regulas [FR-Omnibus] [63. panta 5. punkta b) apakšpunktu], kurš apstiprina šā panta 5. punktā minēto revīzijas atzinumu un kurā izklāstīts konstatējumu kopsavilkums, tostarp kļūdu būtības un apmēra un sistēmu trūkumu analīze, kā arī ierosinātā un īstenotā korektīvā rīcība un rezultātā iegūtais kopējais kļūdu īpatsvars un atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļautajiem izdevumiem.

7.   Ja Interreg programma ir iekļauta datu kopā, no kuras Komisija atlasa kopējo izlasi saskaņā ar 48. panta 1. punktu, revīzijas iestāde sagatavo šā panta 6. punktā minēto gada kontroles ziņojumu, kurā ievērotas Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [63. panta 5. punkta b) apakšpunkta] prasības un izmantota Regulas (ES) [jaunā KNR] [XVII] pielikumā dotā veidne, un kurš apstiprina šā panta 5. punktā minēto revīzijas atzinumu.

Ziņojumā izklāstīts konstatējumu kopsavilkums, tostarp kļūdu būtības un apmēra un sistēmu trūkumu analīze, kā arī ierosinātā un īstenotā korektīvā rīcība, revīzijas iestādes veikto darbību revīziju rezultāti saistībā ar 48. panta 1. punktā minēto kopizlasi un Interreg iestāžu piemērotās finansiālās korekcijas par atsevišķiem pārkāpumiem, ko revīzijas iestāde šajās darbībās atklājusi.

8.   Revīzijas iestāde iesniedz Komisijai sistēmas revīzijas ziņojumus, tiklīdz ir noslēgusies ierunu procedūra ar attiecīgajām revidējamajām struktūrām.

9.   Komisija un revīzijas iestāde regulāri tiekas vismaz reizi gadā, ja vien tās nav vienojušās citādi, nolūkā izskatīt revīzijas stratēģiju, gada kontroles ziņojumu un revīzijas atzinumu, koordinēt revīzijas plānus un metodes un apmainīties ar viedokļiem par jautājumiem, kas saistīti ar pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabošanu.

48. pants

Darbību revīzija

1.   Komisija, izmantojot statistiskas atlases metodi, atlasa to darbību (vai citu izlases vienību) kopizlasi, kura nepieciešama, lai revīzijas iestādes varētu revidēt darbības Interreg programmās, kuras saņem atbalstu no ERAF vai Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, par katru grāmatvedības gadu.

Kopizlase ir reprezentatīva visām datu kopā ietilpstošajām Interreg programmām.

Kopizlases atlases vajadzībām Komisija var Interreg programmas stratificēt grupās atkarībā no to specifiskajiem riskiem.

2.   Programmas iestādes kopizlases atlasei nepieciešamo informāciju Komisijai sniedz ne vēlāk kā līdz tā gada 1. septembrim, kas seko grāmatvedības gada beigām.

Informāciju iesniedz standartizētā elektroniskā formātā, tā ir pilnīga un ir saskanīga ar izdevumiem, ko Komisija deklarējusi atsauces grāmatvedības gadā.

3.   Neskarot prasību veikt 47. panta 2. punktā minēto revīziju, ja Interreg programmas ietilpst kopizlasē, tad revīzijas iestādes neveic šo programmu ietvaros īstenoto darbību papildu revīziju, izņemot gadījumus, kad to pieprasa Komisija saskaņā ar šā panta 8. punktu, vai gadījumus, kad revīzijas iestāde ir konstatējusi specifiskus riskus.

4.   Komisija attiecīgo Interreg programmu revīzijas iestādes par atlasīto kopizlasi informē laikus, lai tās visā visumā varētu veikt darbību revīzijas ne vēlāk kā līdz tā gada 1. oktobrim, kas seko katra grāmatvedības gada beigām.

5.   Attiecīgās revīzijas iestādes informāciju par šo revīziju rezultātiem, kā arī par finansiālajām korekcijām par atklātiem atsevišķiem pārkāpumiem iesniedz ne vēlāk kā gada kontroles ziņojumos, kas jāsniedz Komisijai saskaņā ar 47. panta 6. un 7. punktu.

6.   Kad Komisija ir izvērtējusi saskaņā ar 1. punktu atlasīto darbību revīziju rezultātus, tā sava ticamības pārbaudes procesa vajadzībām aprēķina vispārīgo ekstrapolēto kļūdu īpatsvaru attiecībā uz tām Interreg programmām, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase.

7.   Ja 6. punktā minētais vispārīgais ekstrapolētais kļūdas īpatsvars pārsniedz 2 
  3,5
   % no to Interreg programmu deklarētajiem kopējiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija aprēķina vispārīgo atlikušo kļūdu īpatsvaru, ņemot vērā finansiālās korekcijas, ko attiecīgās Interreg programmas iestādes piemērojušas par pārkāpumiem, kuri atklāti, revidējot saskaņā ar 1. punktu atlasītās darbības. [Gr. 176]

8.   Ja 7. punktā minētais vispārīgais atlikušais kļūdas īpatsvars pārsniedz 2 
  3,5
   % no to Interreg programmu deklarētajiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija nosaka, vai ir vajadzīgs prasīt, lai konkrētas Interreg programmas vai visvairāk skarto Interreg programmu grupas revīzijas iestāde veic papildu revīzijas darbu, lai sīkāk izvērtētu kļūdas īpatsvaru un novērtētu nepieciešamos koriģējošos pasākumus attiecībā uz Interreg programmām, ko skar atklātie pārkāpumi. [Gr. 177]

9.   Balstoties uz novērtējumiem par tāda papildu revīzijas darba rezultātiem, kas prasīts saskaņā ar 8. punktu, Komisija var prasīt, lai tiek piemērotas papildu finansiālas korekcijas tām Interreg programmām, ko skar atklātie pārkāpumi. Tādos gadījumos Interreg iestādes veic nepieciešamās finansiālās korekcijas saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [97. pantu].

10.   Katra tādas Interreg programmas revīzijas iestāde, par kuru 2. punktā minētās informācijas trūkst, tā ir nepilnīga vai nav iesniegta 2. punkta pirmajā daļā minētajā termiņā, veic atsevišķu atlasi attiecībā uz šo Interreg programmu saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [73. pantu].

VII NODAĻA

Finanšu pārvaldība

49. pants

Maksājumi un priekšfinansējums

1.   ERAF atbalstu un attiecīgā gadījumā atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem katrai Interreg programmai iemaksā vienā vienīgā kontā bez valstu apakškontiem saskaņā ar 46. panta 2. punktu.

2.   Ja ir pieejami līdzekļi, Komisija izmaksā priekšfinansējumu, pamatojoties uz kopējo atbalstu no katra Interreg fonda, kā noteikts katras Interreg programmas apstiprināšanas lēmumā, ko pieņem saskaņā ar 18. pantu; 2022.–2026. gadā priekšfinansējumu izmaksā kā gada maksājumus pirms 1. jūlija, bet apstiprināšanas lēmuma gadā ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas:

| a) | 2021 1 
  3
  %; [Gr. 178] |
| --- | --- |

a)

2021 1 
  3
  %; [Gr. 178]

| b) | 2022 1 
  2,25
  %; [Gr. 179] |
| --- | --- |

b)

2022 1 
  2,25
  %; [Gr. 179]

| c) | 2023 1 
  2,25
  %; [Gr. 180] |
| --- | --- |

c)

2023 1 
  2,25
  %; [Gr. 180]

| d) | 2024 1 
  2,25
  %; [Gr. 181] |
| --- | --- |

d)

2024 1 
  2,25
  %; [Gr. 181]

| e) | 2025 1

  2,25
   %; [Gr. 182] |
| --- | --- |

e)

2025 1

  2,25
   %; [Gr. 182]

| f) | 2026 1 
  2,25
  %. [Gr. 183] |
| --- | --- |

f)

2026 1 
  2,25
  %. [Gr. 183]

3.   Ja ārējās pārrobežu
  Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un IPA III PRS vai KASSI PRS, priekšfinansējumu visiem fondiem, no kura saņem atbalstu šāda Interreg programma, maksā saskaņā ar Regulu (ES) [IPA III] vai [KASSI] vai ar kādu citu saskaņā ar tām pieņemtu aktu. [Gr. 184]

Priekšfinansējuma summu, ja vajadzīgs, var izmaksāt divās daļas atbilstoši budžeta vajadzībām.

Ja 24 
  36
   mēnešu laikā pēc dienas, kad Komisija izmaksā pirmo priekšfinansējuma summas daļu, nav iesniegts neviens maksājumu pieprasījums

  pieteikums
  saistībā ar Interreg programmu, izmaksātā priekšfinansējuma kopsummu atmaksā Komisijai. Šāds atmaksājums ir iekšējie piešķirtie ieņēmumi un nemazina atbalstu programmai no ERAF, IPA III PRS vai KASSI PRS. [Gr. 185]

50. pants

Atgūšana

1.   Vadošā iestāde nodrošina, ka visas pārkāpuma rezultātā samaksātās summas tiek atgūtas no vadošā vai vienīgā saņēmēja. Partneri atmaksā vadošajam partnerim saņēmējam visas nepamatoti izmaksātās summas.

2.   Ja vadošais partneris nespēj nodrošināt līdzekļu atmaksu no pārējiem partneriem vai ja vadošā iestāde nespēj nodrošināt līdzekļu atmaksu no vadošā vai vienīgā partnera, tad dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT, kuras teritorijā atrodas vai — ETSG gadījumā — ir reģistrēts attiecīgais partneris, atlīdzina vadošajai iestādei visas summas, kas tika nepamatoti izmaksātas šim partnerim. Vadošā iestāde atbild par attiecīgo summu atlīdzināšanu Savienības vispārējā budžetā atbilstoši Interreg programmā noteiktajai saistību sadalīšanai starp iesaistītajām dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT.

3.   Kad dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT ir atlīdzinājusi vadošajai iestādei visas partnerim nepamatoti izmaksātās summas, tā var turpināt vai sākt piedziņas procedūru pret šo partneri saskaņā ar saviem tiesību aktiem. Ja piedziņa ir sekmīga, dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT var izmantot šīs summas attiecīgās Interreg programmas valsts līdzfinansējumam. Dalībvalstij, trešai valstij, partnervalstij vai AZT nav nekādu ziņošanas pienākumu pret programmas iestādēm, uzraudzības komiteju vai Komisiju par šādu valsts piedziņu.

4.   Ja dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT nav atbilstīgi 3. punktam atlīdzinājusi vadošajai iestādei visas partnerim nepamatoti izmaksātās summas, tad par šīm summām deleģētais kredītrīkotājs izdod iekasēšanas rīkojumu, kuru izpilda, kad vien iespējams, ar ieskaitu no summām, kas dalībvalstij, trešai valstij, partnervalstij vai AZT pienākas no turpmākiem maksājumiem tai pašai Interreg programmai, vai — trešās valsts, partnervalsts vai AZT gadījumā — no turpmākiem maksājumiem programmām no attiecīgajiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Tāda atgūšana nav finansiāla korekcija un nesamazina no ERAF vai no jebkāda Savienības ārējās finansēšanas instrumenta piešķirto atbalstu attiecīgajai Interreg programmai. Atgūtā summa ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [177. panta 3. punktu].

VIII NODAĻA

Trešo valstu vai partnervalstu, vai AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju
  dalība dalītās pārvaldības Interreg programmās [Gr. 186]

vai

vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju

[Gr. 186]

51. pants

Piemērojamie noteikumi

Uz trešo valstu vai partnervalstu, vai AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju
  dalību dalītās pārvaldības Interreg programmās attiecas I līdz VII nodaļa un X nodaļa, ievērojot šajā nodaļā izklāstītos noteikumus. [Gr. 187]

52. pants

Interreg programmas iestādes un to funkcijas

1.   Interreg programmā iesaistītās trešās valstis, partnervalstis un AZT vai nu savā teritorijā atļauj attiecīgās programmas vadošajai iestādei pildīt savas funkcijas, vai arī norāda valsts iestādi kā kontaktpunktu, lai vadošā iestāde vai valsts kontrolieris attiecīgajā teritorijā var veikt pārvaldības verifikācijas, ko paredz Regulas (ES) [jaunā KNR] [68. panta 1. punkta a) apakšpunkts].

2.   Interreg programmā iesaistītās trešās valstis, partnervalstis un AZT vai nu atļauj savā teritorijā attiecīgās programmas revīzijas iestādei veikt savas funkcijas, vai arī norāda valsts revīzijas iestādi vai struktūru, kas ir funkcionāli neatkarīga no valsts iestādes.

3.   Interreg programmā iesaistītās trešās valstis, partnervalstis un AZT deleģē

  var deleģēt
  personālu programmas kopīgajā sekretariātā un/vai
  ar vadošās iestādes piekrišanu
  izveido tā

  šā kopīgā sekretariāta
  filiāli savā teritorijā. [Gr. 188]

4.   Valsts iestāde vai struktūra, kas līdzvērtīga Interreg programmu komunikācijas koordinatoram, ko paredz 35. panta 1. punkts, palīdz

  var palīdzēt
  vadošajai iestādei un partneriem attiecīgajā trešā valstī, partnervalstī vai AZT veikt 35. panta 2. līdz 7. punktā uzskaitītos uzdevumus. [Gr. 189]

53. pants

Pārvaldības metodes

1.   Ārējās pārrobežu Interreg programmas, kas saņem atbalstu gan no ERAF, gan no IPA III PRS vai KASSI PRS, īsteno dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai partnervalstī.

PEACE PLUS programmu īsteno dalītā pārvaldībā gan Īrijā, gan Apvienotajā Karalistē.

2.   Tādas 2. un 4. elementa Interreg programmas, kas saņem apvienotas iemaksas no ERAF un no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, īsteno dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī, partnervalstī,
  iesaistītajā AZT
  vai — attiecībā uz 3. elementu — jebkurā AZT neatkarīgi no tā, vai šī AZT saņem atbalstu no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. [Gr. 190]

3.   Tādas 3. elementa Interreg programmas, kas saņem apvienotas iemaksas no ERAF un no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, īsteno jebkurā no šādiem veidiem:

| a) | dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  ; [Gr. 191] |
| --- | --- |

a)

dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  ; [Gr. 191]

| b) | dalītā pārvaldībā tikai dalībvalstīs un jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  , attiecībā uz ERAF izdevumiem ārpus Savienības vienai vai vairākām darbībām, turpretī iemaksas no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiek pārvaldītas netiešā pārvaldībā; [Gr. 192] |
| --- | --- |

b)

dalītā pārvaldībā tikai dalībvalstīs un jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  , attiecībā uz ERAF izdevumiem ārpus Savienības vienai vai vairākām darbībām, turpretī iemaksas no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiek pārvaldītas netiešā pārvaldībā; [Gr. 192]

| c) | netiešā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  . [Gr. 193] |
| --- | --- |

c)

netiešā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  . [Gr. 193]

Ja 3. elementa Interreg programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā,
  ir vajadzīga iepriekšēja vienošanās starp attiecīgajām dalībvalstīm un reģioniem un
  piemēro 60. pantu. [Gr. 194]

3.a
     
  Kopīgus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, ar kuriem mobilizē finansējumu no daudzpusējām vai vairāku valstu KASSI un ETS programmām, var uzsākt, ja attiecīgās vadošās iestādes tam piekrīt. Uzaicinājuma saturā atspoguļo tā ģeogrāfisko tvērumu un tā paredzamo ieguldījumu attiecīgo programmu mērķu sasniegšanā. Vadošās iestādes lemj par to, vai uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus piemērojami KASSI vai ETS noteikumi. Tās var nolemt iecelt galveno vadošo iestādi, kas ir atbildīga par vadības un kontroles uzdevumiem saistībā ar uzaicinājumu. [Gr. 195]

54. pants

Attiecināmība

1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) [jaunā KNR] [57. panta 2. punkta], iemaksu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem var saņemt par izdevumiem, kas radušies, partnerim vai PPP darbību privātajam partnerim sagatavojot un īstenojot Interreg darbības, sākot no 2021. gada 1. janvāra, un samaksāti pēc dienas, kad noslēgts finansēšanas nolīgums ar attiecīgo trešo valsti, partnervalsti vai AZT.

Tomēr izdevumi par tehnisko palīdzību, ko pārvalda dalībvalstī esošās programmas iestādes, ir attiecināmi no 2021. gada 1. janvāra pat tad, ja tie ir samaksāti par darbībām, ko īsteno trešo valstu, partnervalstu vai AZT labā.

2.   Ja Interreg programma darbību atlasē izmanto uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, šādos uzaicinājumos pieteikumu saņemt iemaksu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem var iekļaut pat tad, ja tos izsludina, pirms ir parakstīts attiecīgais finansēšanas nolīgums, un darbības var tikt atlasītas vēl pirms šiem datumiem.

Tomēr vadošā iestāde pirms šiem datumiem nedrīkst izsniegt 22. panta 6. punktā paredzēto dokumentu.

55. pants

Lieli infrastruktūras projekti

1.   Šajā iedaļā apskatītās Interreg programmas var atbalstīt “lielus infrastruktūras projektus”, proti, darbības, kas aptver tādu būvdarbu, aktivitāšu vai pakalpojumu kopumu, kuri paredzēti nedalāmas konkrēta rakstura funkcijas izpildei ar skaidri noteiktiem kopīgu interešu mērķiem, nolūkā realizēt investīcijas, kam ir pārrobežu ietekme un ieguvumi, un kuru budžeta daļa vismaz 2 500 000 EUR apmērā ir piešķirta infrastruktūras iegādei.

2.   Katrs saņēmējs, kas īsteno lielu infrastruktūras projektu vai tā daļu, piemēro piemērojamos publiskā iepirkuma noteikumus.

3.   Ja viena vai vairāku lielu infrastruktūras projektu atlase ir iekļauta uzraudzības komitejas vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejas sanāksmes darba programmā, tad vadošā iestāde katra šāda projekta koncepcijas aprakstu nosūta Komisijai ne vēlāk kā divus mēnešus pirms sanāksmes dienas. Koncepcijas apraksts nav garāks par trim

  piecām
  lappusēm, un tajā ir norādīts nosaukums, atrašanās vieta, budžets, vadošais partneris un partneri, kā arī galvenie mērķi un nodevumi
  , turklāt tajā arī iekļauts ticams uzņēmējdarbības plāns, kas parāda, ka projekts vai projekta turpinājums ir drošs pat bez Interreg līdzekļu piešķiršanas
  . Ja koncepcijas apraksts par vienu vai vairākiem lieliem infrastruktūras projektiem netiek nosūtīts Komisijai norādītajā termiņā, Komisija var prasīt, lai uzraudzības komitejas priekšsēdētājs vai koordinācijas komitejas priekšsēdētājs attiecīgos projektus svītro no sanāksmes darba programmas. [Gr. 196]

56. pants

Iepirkums

1.   Ja darbības īstenošanai saņēmējam ir nepieciešams pakalpojumu, piegāžu vai darbu iepirkums, piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja saņēmējs ir līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzēja iestāde publiskā iepirkuma procedūrām piemērojamo Savienības tiesību izpratnē, tas piemēro valsts normatīvos un administratīvos aktus, kas pieņemti saistībā ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

ja saņēmējs ir līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzēja iestāde publiskā iepirkuma procedūrām piemērojamo Savienības tiesību izpratnē, tas piemēro valsts normatīvos un administratīvos aktus, kas pieņemti saistībā ar Savienības tiesību aktiem;

| b) | ja saņēmējs ir tādas partnervalsts publiska iestāde, uz ko attiecas IPA III vai KASSI un kuras līdzfinansējums ir pārvests vadošajai iestādei, tā var piemērot valsts normatīvos un administratīvos aktus ar nosacījumu, ka finansēšanas nolīgumā tas ir atļauts un ka līgums tiek piešķirts piedāvājumam ar labāko cenas un vērtības attiecību vai attiecīgi zemākās cenas piedāvājumam, izvairoties no jebkāda interešu konflikta. |
| --- | --- |

b)

ja saņēmējs ir tādas partnervalsts publiska iestāde, uz ko attiecas IPA III vai KASSI un kuras līdzfinansējums ir pārvests vadošajai iestādei, tā var piemērot valsts normatīvos un administratīvos aktus ar nosacījumu, ka finansēšanas nolīgumā tas ir atļauts un ka līgums tiek piešķirts piedāvājumam ar labāko cenas un vērtības attiecību vai attiecīgi zemākās cenas piedāvājumam, izvairoties no jebkāda interešu konflikta.

2.   Ja līgums tiek piešķirts par precēm, darbiem vai pakalpojumiem, tad visos gadījumos, izņemot 1. punktā minētos, piemēro iepirkuma procedūras saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [178.] un [179.] pantu un minētās regulas 1. pielikuma 3. nodaļu (36. līdz 41. punktu).

57. pants

Finanšu pārvaldība

Komisijas lēmumi, ar ko apstiprina Interreg programmas, kas saņem atbalstu arī no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, atbilst prasībām, kas nepieciešamas, lai tos varētu uzskatīt par finansēšanas lēmumiem saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [110. panta 2. punktu].

58. pants

Finansēšanas nolīgumu noslēgšana dalītā pārvaldībā

1.   Lai īstenotu Interreg programmu trešā valstī, partnervalstī vai AZT, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [112. panta 4. punktu] noslēdz finansēšanas nolīgumu starp Komisiju, kas pārstāv Savienību, un katru iesaistīto trešo valsti, partnervalsti vai AZT, kas tiek pārstāvēta saskaņā ar tās tiesisko regulējumu.

2.   Finansēšanas nolīgumu slēdz ne vēlāk kā līdz tā gada 31. decembrim, kas seko gadam, kurā uzņemtas pirmās budžeta saistības, un to uzskata par noslēgtu dienā, kad to parakstījusi pēdējā puse.

Finansēšanas nolīgums stājas spēkā vai no dienā, kad

| a) | to parakstījusi pēdējā puse, vai |
| --- | --- |

a)

to parakstījusi pēdējā puse, vai

| b) | kad trešā valsts vai partnervalsts vai AZT ir pabeigusi procedūru, kas nepieciešama tā ratifikācijai saskaņā ar tās tiesisko regulējumu, un par to informējusi Komisiju. |
| --- | --- |

b)

kad trešā valsts vai partnervalsts vai AZT ir pabeigusi procedūru, kas nepieciešama tā ratifikācijai saskaņā ar tās tiesisko regulējumu, un par to informējusi Komisiju.

3.   Ja Interreg programmā iesaistīta vairāk nekā viena trešā valsts, partnervalsts vai AZT, vismaz vienu finansēšanas nolīgumu paraksta abas puses pirms minētās dienas. Pārējās trešās valstis, partnervalstis vai AZT var parakstīt savus attiecīgos finansēšanas nolīgumus ne vēlāk kā līdz 30. jūnijam otrajā gadā, kas kas seko gadam, kurā uzņemtas pirmās budžeta saistības.

4.   Dalībvalsts, kurā atrodas attiecīgās Interreg programmas vadošā iestāde:

| a) | var arī parakstīt finansēšanas nolīgumu, vai arī |
| --- | --- |

a)

var arī parakstīt finansēšanas nolīgumu, vai arī

| b) | tajā pašā dienā ar katru attiecīgajā Interreg programmā iesaistīto trešo valsti, partnervalsti vai AZT paraksta īstenošanas nolīgumu, kurā izklāstītas savstarpējās tiesības un pienākumi attiecībā uz īstenošanu un finanšu pārvaldību. |
| --- | --- |

b)

tajā pašā dienā ar katru attiecīgajā Interreg programmā iesaistīto trešo valsti, partnervalsti vai AZT paraksta īstenošanas nolīgumu, kurā izklāstītas savstarpējās tiesības un pienākumi attiecībā uz īstenošanu un finanšu pārvaldību.

Kad dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, sūta Komisijai parakstītu finansēšanas nolīguma kopiju vai īstenošanas nolīguma kopiju, tā vienlaikus kā atsevišķu dokumentu nosūta arī sarakstu ar plānotajiem lielajiem infrastruktūras projektiem, kas definēti 55. pantā, norādot arī to iecerēto nosaukumu, atrašanās vietu, budžetu un vadošo partneri.

5.   Īstenošanas nolīgumā, kas parakstīts saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunktu, ir apskatīti vismaz šādi elementi:

| a) | sīka maksājumu kārtība; |
| --- | --- |

a)

sīka maksājumu kārtība;

| b) | finanšu pārvaldība; |
| --- | --- |

b)

finanšu pārvaldība;

| c) | lietvedība; |
| --- | --- |

c)

lietvedība;

| d) | ziņošanas pienākumi; |
| --- | --- |

d)

ziņošanas pienākumi;

| e) | verifikācijas, kontroles un revīzija; |
| --- | --- |

e)

verifikācijas, kontroles un revīzija;

| f) | pārkāpumi un atgūtie līdzekļi. |
| --- | --- |

f)

pārkāpumi un atgūtie līdzekļi.

6.   Ja dalībvalsts, kurā atrodas Interreg programmas vadošā iestāde, nolemj parakstīt finansēšanas nolīgumu saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunktu, šo finansēšanas nolīgumu uzskata par Savienības budžeta izpildes instrumentu saskaņā ar Finanšu regulu, nevis par starptautisku nolīgumu LESD 216. līdz 219. panta nozīmē.

59. pants

Trešo valstu, partnervalstu vai AZT iemaksa, kas nav līdzfinansējums

1.   Ja trešā valsts, partnervalsts vai AZT vadošajai iestādei pārskaita tādu finansiālu iemaksu Interreg programmā, kas nav tās līdzfinansējums šai Interreg programmai paredzētajam Savienības atbalstam, noteikumus par šo finansiālo iemaksu iekļauj šādā dokumentā:

| a) | ja dalībvalsts paraksta finansēšanas nolīgumu saskaņā ar 58. panta 4. punkta a) apakšpunktu — atsevišķā īstenošanas nolīgumā, ko paraksta vai nu dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, un trešā valsts, partnervalsts vai AZT, vai arī tieši vadošā iestāde un kompetentā iestāde trešajā valstī, partnervalstī vai AZT; |
| --- | --- |

a)

ja dalībvalsts paraksta finansēšanas nolīgumu saskaņā ar 58. panta 4. punkta a) apakšpunktu — atsevišķā īstenošanas nolīgumā, ko paraksta vai nu dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, un trešā valsts, partnervalsts vai AZT, vai arī tieši vadošā iestāde un kompetentā iestāde trešajā valstī, partnervalstī vai AZT;

| b) | ja dalībvalsts paraksta īstenošanas nolīgumu saskaņā ar 58. panta 4. punkta b) apakšpunktu — vai nu






  i) | šī īstenošanas nolīguma atsevišķā daļā, vai |
| --- | --- | --- |

b)

ja dalībvalsts paraksta īstenošanas nolīgumu saskaņā ar 58. panta 4. punkta b) apakšpunktu — vai nu

i)

šī īstenošanas nolīguma atsevišķā daļā, vai

| ii) | papildu īstenošanas nolīgumā, ko paraksta tās pašas a) apakšpunktā minētās puses. |
| --- | --- |

ii)

papildu īstenošanas nolīgumā, ko paraksta tās pašas a) apakšpunktā minētās puses.

Šā punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) punkta nolūkā īstenošanas nolīguma iedaļas var attiecīgā gadījumā attiekties gan uz pārskaitīto finanšu iemaksu, gan uz Savienības atbalstu Interreg programmai.

2.   Šā panta 1. punktā minētais īstenošanas nolīgums satur vismaz to informāciju par trešās valsts, partnervalsts vai AZT līdzfinansējumu, kas minēta 58. panta 5. punktā.

Turklāt tajā norāda šādu informāciju:

| a) | papildu finansiālās iemaksas summa; |
| --- | --- |

a)

papildu finansiālās iemaksas summa;

| b) | paredzētais izmantojums un izmantošanas nosacījumi, tostarp nosacījumi, kā pieteikties šai papildu iemaksai. |
| --- | --- |

b)

paredzētais izmantojums un izmantošanas nosacījumi, tostarp nosacījumi, kā pieteikties šai papildu iemaksai.

3.   Kas attiecas uz PEACE PLUS programmu, Apvienotās Karalistes finansiālā iemaksa — Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [21. panta 2. punkta e) apakšpunktā] minēto ārējo piešķirto ieņēmumu veidā — ir daļa no budžeta apropriācijām 2. kategorijas “Kohēzija un vērtības” apakškategorijai “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija”.

Uz minēto iemaksu attiecas specifisks finansēšanas nolīgums ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar 58. pantu. Šī specifiskā finansēšanas nolīguma puses ir Komisija un Apvienotā Karaliste, kā arī Īrija.

To paraksta pirms programmas īstenošanas sākšanas, lai Īpašā ES programmu struktūrvienība varētu programmas īstenošanai piemērot visus Savienības tiesību aktus.

IX NODAĻA

Īpaši noteikumi par tiešo vai netiešo pārvaldību

60. pants

Tālāko reģionu sadarbība

1.   Ja
  pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām
  3. elementa Interreg programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā saskaņā ar attiecīgi 53. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu, īstenošanas uzdevumus uztic vienai no struktūrām, kas uzskaitītas Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā], jo īpaši tādai struktūrai, kas atrodas iesaistītajā dalībvalstī, tostarp attiecīgās Interreg programmas vadošajai iestādei. [Gr. 197]

2.   Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [154. panta 6. punkta c) apakšpunktu] Komisija var nolemt neprasīt minētā panta 3. un 4. punktā minēto ex ante novērtējumu, ja Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā] minētie budžeta izpildes uzdevumi ir uzticēti tālāko reģionu Interreg programmas vadošajai iestādei, kas norādīta saskaņā ar šīs regulas 37. panta 1. punktu un Regulas (ES) [jaunā KNR] [65.] pantu.

3.   Ja Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā] minētie budžeta izpildes uzdevumi ir uzticēti dalībvalsts organizācijai, piemēro Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [157.] pantu.

4.   Ja programmu vai rīcību, kas līdzfinansēta no viena vai vairākiem ārējās finansēšanas instrumentiem, īsteno trešā valsts, partnervalsts, AZT vai jebkura cita struktūra, kas uzskaitīta Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā] vai minēta Regulā (ES) [KASSI] un/vai Padomes lēmumā [AZT lēmums], tad piemēro šo instrumentu attiecīgos noteikumus, jo īpaši Regulas (ES) [KASSI] II sadaļas I, III un V nodaļu.

61. pants

Starpreģionālas investīcijas inovācijā

Pēc Komisijas iniciatīvas ERAF var atbalstīt starpreģionālas investīcijas inovācijā, kā noteikts 3. panta 5. punktā, kas saved kopā nacionālā vai reģionālā līmenī iedibinātās pārdomātas specializācijas stratēģijās iesaistītos pētniekus, uzņēmumus, pilsonisko sabiedrību un publisko pārvaldi.
  [Gr. 198]

61.a pants

Atbrīvojums no LESD 108. panta 3. punktā paredzētās paziņošanas prasības

Komisija var atzīt, ka palīdzība projektiem, kurus atbalsta ar ES teritoriālo sadarbību, ir saderīga ar iekšējo tirgu un uz to neattiecas LESD 108. panta 3. punktā paredzētās paziņošanas prasības. [Gr. 199]

X NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

62. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 16. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir no [viena diena pēc publicēšanas = spēkā stāšanās diena] līdz 2027. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 16. panta 6. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 16. panta 6. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja [divos mēnešos] no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

63. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [108. panta 1. punktu]. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

64. pants

Pārejas noteikumi

Programmām un darbībām, kas saņem atbalstu no ERAF 2014.–2020. gada plānošanas periodā, turpina piemērot Regulu (ES) Nr. 1299/2013 vai jebkuru citu aktu, kas saskaņā ar to pieņemts.

65. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 116. lpp..

1

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 137. lpp..

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta nostāja.

3

(4)  [Atsauce]

4

(5)  [Atsauce]

5

(6)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos”, COM(2017)0534, 20.9.2017.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1082/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.).

7

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1082/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.).

(8)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”, COM(2017) 376

  final

  , 18.7.2017.

8

Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”, COM(2017) 376

final

, 18.7.2017.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

9

(10)  Regula (ES) XXX, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (OV L xx, lpp.).

10

(11)  Regula (ES) XXX, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumentu (OV L xx, lpp.).

11

(12)  Padomes Lēmums (ES) XXX par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, tostarp par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (OV L xx, lpp.).

12

(13)  Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmums 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

13

(14)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, COM(2017)0623, 24.10.2017.

14

(15)  
  Eiropas Reģionu komitejas 2017. gada 12. jūlija atzinums “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”, (OV C 342, 12.10.2017., 38. lpp.).

15

Eiropas Reģionu komitejas 2017. gada 12. jūlija atzinums “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”, (OV C 342, 12.10.2017., 38. lpp.).

(16)  Eiropas Reģionu komitejas 2017. gada 12. jūlija atzinums “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”, (OV C 342, 12.10.2017., 38. lpp.).

16

Eiropas Reģionu komitejas 2017. gada 12. jūlija atzinums “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”, (OV C 342, 12.10.2017., 38. lpp.).

(17)  Komisijas 2014. gada 4. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 481/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1299/2013 attiecībā uz īpašiem noteikumiem par sadarbības programmu izdevumu atbilstību (OV L 138, 13.5.2014, 45. lpp.).

17

(18)  [Atsauce]

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

19

(20)  
  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

20

Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

(21)  
  Reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2014.–2020. gadam (OV C 209, 23.7.2013., 1. lpp.).

21

Reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2014.–2020. gadam (OV C 209, 23.7.2013., 1. lpp.).

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/52/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES (OV L 124, 25.4.2014., 1. lpp.)

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.).

24

PIELIKUMS

INTERREG PROGRAMMU VEIDNE

| CCI | [15 rakstzīmes] |
| --- | --- |
| Nosaukums | [255] |
| Versija | |
| Pirmais gads | [4] |
| Pēdējais gads | [4] |
| Atbalsttiesīgums no | |
| Atbalsttiesīgums līdz | |
| Komisijas lēmuma numurs | |
| Komisijas lēmuma datums | |
| Programmu grozošā lēmuma numurs | [20] |
| Programmu grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums | |
| NUTS reģioni, uz kuriem attiecas programma | |
| Interreg elements | |

CCI

[15 rakstzīmes]

Nosaukums

[255]

Versija

Pirmais gads

[4]

Pēdējais gads

[4]

Atbalsttiesīgums no

Atbalsttiesīgums līdz

Komisijas lēmuma numurs

Komisijas lēmuma datums

Programmu grozošā lēmuma numurs

[20]

Programmu grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums

NUTS reģioni, uz kuriem attiecas programma

Interreg elements

1.   Programmas stratēģija: galvenie attīstības politikas uzdevumi un politikas risinājumi

| 1.1. | Programmas teritorija (nav vajadzīgs 4. elementa Interreg programmām)

  Atsauce: 17. panta 4. punkta a) apakšpunkts un 17. panta 9. punkta a) apakšpunkts







  Teksta lauks [2 000 ] |
| --- | --- |

1.1.

Atsauce: 17. panta 4. punkta a) apakšpunkts un 17. panta 9. punkta a) apakšpunkts

Teksta lauks [2 000 ]

| 1.2. | Kopsavilkums par galvenajiem kopīgajiem uzdevumiem, ņemot vērā ekonomiskās, sociālās, un teritoriālās atšķirības, kopējās investīciju vajadzības un papildināmību ar citiem atbalsta veidiem, atziņas, kas gūtas no agrākās pieredzes, makroreģionālās un jūras baseina stratēģijas, ja programmas teritoriju pilnībā vai daļēji aptver viena vai vairākas stratēģijas.

  Atsauce: 17. panta 4. punkta b) apakšpunkts, 17. panta 9. punkta b) apakšpunkts







  Teksta lauks [50 000 ] |
| --- | --- |

1.2.

Atsauce: 17. panta 4. punkta b) apakšpunkts, 17. panta 9. punkta b) apakšpunkts

Teksta lauks [50 000 ]

| 1.3. | Izraudzīto politikas mērķu un Interreg konkrēto mērķu, atbilstošo prioritāšu, konkrēto mērķu un atbalsta veidu pamatojums, attiecīgā gadījumā norādot pārrobežu infrastruktūras trūkstošos posmus

  Atsauce: 17. panta 4. punkta c) apakšpunkts


  1. tabula.









  Izraudzītais politikas mērķis vai izraudzītais Interreg konkrētais mērķis | Izvēlētais konkrētais mērķis | Prioritāte | Izvēles pamatojums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | [2 000 rakstzīmes katram mērķim] |

1.3.

Atsauce: 17. panta 4. punkta c) apakšpunkts

1. tabula.

Izraudzītais politikas mērķis vai izraudzītais Interreg konkrētais mērķis

Izvēlētais konkrētais mērķis

Prioritāte

Izvēles pamatojums

[2 000 rakstzīmes katram mērķim]

2.   Prioritātes [300]

Atsauce: 17. panta 4. punkta d) un e) apakšpunkts

2.1.   Prioritātes nosaukums (atkārto pie katras prioritātes)

Atsauce: 17. panta 4. punkta d) apakšpunkts

| Teksta lauks: [300] |
| --- |

Teksta lauks: [300]

| □ | Šī ir prioritāte atbilstīgi pārvietojumam saskaņā ar 17. panta 3. punktu |
| --- | --- |

□

Šī ir prioritāte atbilstīgi pārvietojumam saskaņā ar 17. panta 3. punktu

| 2.1.1. | Konkrētais mērķis (atkārto par katru izvēlēto konkrēto mērķi pie prioritātēm, kas nav tehniskā palīdzība)

  Atsauce: 17. panta 4. punkta e) apakšpunkts |
| --- | --- |

2.1.1.

Atsauce: 17. panta 4. punkta e) apakšpunkts

| 2.1.2 | Saistītie pasākumi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts, un to paredzamais ieguldījums šo konkrēto mērķu sasniegšanā, kā arī attiecīgā gadījumā makroreģionālo stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā

  Atsauce: 17. panta 4. punkta e) apakšpunkta i) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta ii) punkts







  Teksta lauks [7 000 ] |
| --- | --- |

2.1.2

Atsauce: 17. panta 4. punkta e) apakšpunkta i) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta ii) punkts

Teksta lauks [7 000 ]

Plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts

| Teksta lauks [2 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [2 000 ]

Interreg 4. elementa programmas:

Atsauce: 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta i) punkts

Viena vienīgā saņēmēja definīcija vai saņēmēju ierobežots saraksts un piešķiršanas procedūra

| Teksta lauks [7 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [7 000 ]

2.1.3   Rādītāji

Atsauce: 17. panta 4. punkta e) apakšpunkta ii) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta iii) punkts

2. tabula. Izlaides rādītāji

| Prioritāte | Konkrētais mērķis | ID
  [5] | Rādītājs | Mērvienība
  [255] | Starpposma mērķrādītājs (2024)
  [200] | Galīgais mērķrādītājs (2029)
  [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

Prioritāte

Konkrētais mērķis

ID

[5]

Rādītājs

Mērvienība

[255]

Starpposma mērķrādītājs (2024)

[200]

Galīgais mērķrādītājs (2029)

[200]

3. tabula. Rezultātu rādītāji

| Prioritāte | Konkrētais mērķis | ID | Rādītājs | Mērvienība | Atskaites pozīcija | Atsauces gads | Galīgais mērķrādītājs (2029) | Datu avots | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Prioritāte

Konkrētais mērķis

ID

Rādītājs

Mērvienība

Atskaites pozīcija

Atsauces gads

Galīgais mērķrādītājs (2029)

Datu avots

Piezīmes

2.1.4   Galvenās mērķgrupas

Atsauce: 17. panta 4. punkta e) apakšpunkta iii) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta iv) punkts

| Teksta lauks [7 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [7 000 ]

2.1.5   Konkrētās mērķteritorijas, t. sk. plānotais ITI, SVVA vai citu teritoriālo rīku izmantojums

Atsauce: 17. panta 4. punkta e) apakšpunkta iv) punkts

| Teksta lauks [7 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [7 000 ]

2.1.6   Finanšu instrumentu plānotais izmantojums

Atsauce: 17. panta 4. punkta e) apakšpunkta v) punkts

| Teksta lauks [7 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [7 000 ]

2.1.7   ES programmas resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida

Atsauce: 17. panta 4. punkta e) apakšpunkta vi) punkts, 17. panta 9. punkta c) apakšpunkta v) punkts

4. tabula. 1. dimensija – intervences joma

| Prioritātes Nr. | Fonds | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritātes Nr.

Fonds

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

5. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids

| Prioritātes Nr. | Fonds | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritātes Nr.

Fonds

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

6. tabula. 3. dimensija — teritoriālais īstenošanas mehānisms un teritoriālais aspekts

| Prioritātes Nr. | Fonds | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioritātes Nr.

Fonds

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

2.T   Tehniskas palīdzības prioritāte

Atsauce: ETS 17. panta 4. punkta f) apakšpunkts

| Teksta lauks [8 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [8 000 ]

| Prioritātes Nr. | Fonds | Kods | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Prioritātes Nr.

Fonds

Kods

Summa (EUR)

3.   Finansēšanas plāns

Atsauce: 17. panta 4. punkta g) apakšpunkts

3.1   Finansiālās apropriācijas pa gadiem

Atsauce: 17. panta 4. punkta g) apakšpunkta i) punkts, 17. panta 5. punkta a) apakšpunkta i)–iv) punkts

7. tabula.

| Fonds | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERAF | | | | | | | | |
| IPA III PRS
   (1) | | | | | | | | |
| Kaimiņattiecību PRS
   (2) | | | | | | | | |
| IPA III
   (3) | | | | | | | | |
| KASSI
   (4) | | | | | | | | |
| AZTP – Grenlande
   (5) | | | | | | | | |
| AZTP
   (6) | | | | | | | | |
| Interreg fondi
   (7) | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | |

Fonds

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

IPA III PRS
   (1)

Kaimiņattiecību PRS
   (2)

IPA III
   (3)

KASSI
   (4)

AZTP – Grenlande
   (5)

AZTP
   (6)

Interreg fondi
   (7)

Kopā

3.2   Kopējā finanšu apropriācija pa fondiem un valsts līdzfinansējums

Atsauce: 17. panta 4. punkta g) apakšpunkta ii) punkts, 17. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) -iv) punkts, 17. panta 5. punkta b) apakšpunkts

8. tabula. (*1)

| PM Nr. vai TP | Prioritāte | Fonds




  (attiecīgā gadījumā) | ES atbalsta (kopējā vai publiskā) aprēķina bāze | ES iemaksa



  (a) | Valsts iemaksa



  (b)=(c)+(d) | Valsts līdzfinansējuma indikatīvs sadalījums | Kopā



  (e)=(a)+(b) | Līdzfinansēšanas likmes



  (f)=(a)/(e) | Iemaksas no trešām valstīm


  (
  informācijai) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valsts publiskais finansējums



  (c) | Valsts privātais finansējums



  (d) |
| | 1.
   
  prioritāte | ERAF | | | | | | | | |
| IPA III PRS
   (8) | | | | | | | | |
| Kaimiņattiecību PRS
   (9) | | | | | | | | |
| IPA III
   (10) | | | | | | | | |
| KASSI
   (11) | | | | | | | | |
| AZTP – Grenlande
   (12) | | | | | | | | |
| AZTP
   (13) | | | | | | | | |
| Interreg fondi
   (14) | | | | | | | | |
| | 2.
   
  prioritāte | (fondi kā iepriekš) | | | | | | | | |
| | Kopā | Visi fondi | | | | | | | | |
| | | ERAF | | | | | | | | |
| | | IPA III PRS | | | | | | | | |
| | | Kaimiņattiecību PRS | | | | | | | | |
| | | IPA III | | | | | | | | |
| | | KASSI | | | | | | | | |
| | | AZTP – Grenlande | | | | | | | | |
| | | AZTP | | | | | | | | |
| | | Interreg fondi | | | | | | | | |
| | Kopā | Visi fondi | | | | | | | | |

PM Nr. vai TP

Prioritāte

Fonds

(attiecīgā gadījumā)

ES atbalsta (kopējā vai publiskā) aprēķina bāze

ES iemaksa

(a)

Valsts iemaksa

(b)=(c)+(d)

Valsts līdzfinansējuma indikatīvs sadalījums

Kopā

(e)=(a)+(b)

Līdzfinansēšanas likmes

(f)=(a)/(e)

Iemaksas no trešām valstīm

(
  informācijai)

Valsts publiskais finansējums

(c)

Valsts privātais finansējums

(d)

1.
   
  prioritāte

ERAF

IPA III PRS
   (8)

Kaimiņattiecību PRS
   (9)

IPA III
   (10)

KASSI
   (11)

AZTP – Grenlande
   (12)

AZTP
   (13)

Interreg fondi
   (14)

2.
   
  prioritāte

(fondi kā iepriekš)

Kopā

Visi fondi

ERAF

IPA III PRS

Kaimiņattiecību PRS

IPA III

KASSI

AZTP – Grenlande

AZTP

Interreg fondi

Kopā

Visi fondi

4.   Veiktās darbības, lai iesaistītu attiecīgos programmu partnerus Interreg programmas sagatavošanā, un šo programmu partneru nozīme īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā

Atsauce: 17. panta 4. punkta h) apakšpunkts

| Teksta lauks [10 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 000 ]

5.   Pieeja Interreg programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, t.sk. plānotais budžets

Atsauce: 17. panta 4. punkta i) apakšpunkts

| Teksta lauks [10 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 000 ]

6.   Īstenošanas noteikumi

6.1.   Programmas iestādes

Atsauce: 17. panta 7. punkta a) apakšpunkts

10. tabula.

| Programmas iestādes | Iestādes nosaukums[255] | Kontaktpersonas vārds[200] | E-pasts[200] |
| --- | --- | --- | --- |
| Vadošā iestāde | | | |
| Valsts iestāde (attiecībā uz programmām, kur attiecīgā gadījumā piedalās trešās valstis) | | | |
| Revīzijas iestāde | | | |
| Revidentu pārstāvju grupa (attiecībā uz programmām, kur attiecīgā gadījumā piedalās trešās valstis) | | | |
| Struktūra, kam Komisija veiks maksājumus | | | |

Programmas iestādes

Iestādes nosaukums[255]

Kontaktpersonas vārds[200]

E-pasts[200]

Vadošā iestāde

Valsts iestāde (attiecībā uz programmām, kur attiecīgā gadījumā piedalās trešās valstis)

Revīzijas iestāde

Revidentu pārstāvju grupa (attiecībā uz programmām, kur attiecīgā gadījumā piedalās trešās valstis)

Struktūra, kam Komisija veiks maksājumus

6.2.   Procedūra kopīgā sekretariāta izveidei

Atsauce: 17. panta 7. punkta b) apakšpunkts

| Teksta lauks [3 500 ] |
| --- |

Teksta lauks [3 500 ]

6.3   Saistību sadalījums iesaistīto dalībvalstu un, attiecīgā gadījumā, trešo valstu un AZT starpā gadījumā, ja vadošā iestāde vai Komisija ir noteikusi finanšu korekcijas.

Atsauce: 17. panta 7. punkta c) apakšpunkts

| Teksta lauks [10 500 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 500 ]

---

(1)  1. elements, ārējā pārrobežu sadarbība

(2)  1. elements, ārējā pārrobežu sadarbība

(3)  2. un 4. elements

(4)  2. un 4. elements

(5)  2. un 4. elements

(6)  3. un 4. elements

(7)  ERAF, IPA III, KASSI vai AZTP, kur pie 2. un 4. elementa norāda kā vienu summu

(8)  1. elements, ārējā pārrobežu sadarbība

(9)  1. elements, ārējā pārrobežu sadarbība

(10)  2. un 4. elements

(11)  2. un 4. elements

(12)  2. un 4. elements

(13)  3. un 4. elements

(14)  ERAF, IPA III, KASSI vai AZTP, kur pie 2. un 4. elementa norāda kā vienu summu

(*1)  Pirms termiņa vidusposma pārskata, šī tabula ietver summas tikai 2021.–2025. gadam.

PAPILDINĀJUMI

| — | Programmas teritorijas karte |
| --- | --- |

—

Programmas teritorijas karte

| — | Komisijas nodrošināta attiecināmo izdevumu atlīdzināšana dalībvalstij, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm |
| --- | --- |

—

Komisijas nodrošināta attiecināmo izdevumu atlīdzināšana dalībvalstij, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm

| — | Finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām |
| --- | --- |

—

Finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

| 1. papildinājums. | Programmas teritorijas karte |
| --- | --- |
| 2. papildinājums. | Komisijas nodrošināta attiecināmo izdevumu atlīdzināšana dalībvalstij, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm |

1. papildinājums.

Programmas teritorijas karte

2. papildinājums.

Komisijas nodrošināta attiecināmo izdevumu atlīdzināšana dalībvalstij, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm

Komisijas nodrošināta attiecināmo izdevumu atlīdzināšana dalībvalstij, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

(KNR 88. pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| Pašreizējā versija | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Pašreizējā versija

A.   Galveno elementu kopsavilkums

| Prioritāte | Fonds | Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā prioritātē, kurai piemēros vienkāršotas izmaksu iespējas, % (aplēses) | Darbības veids(-i) | Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i) | Rādītāja mērvienība | Vienkāršotas izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes) | Attiecīgās vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Kods | Apraksts | Kods | Apraksts | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Prioritāte

Fonds

Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā prioritātē, kurai piemēros vienkāršotas izmaksu iespējas, % (aplēses)

Darbības veids(-i)

Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i)

Rādītāja mērvienība

Vienkāršotas izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes)

Attiecīgās vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes

Kods

Apraksts

Kods

Apraksts

B.   Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

Vai vadošā iestāde ir saņēmusi atbalstu no ārēja uzņēmuma, lai noteiktu turpmāk norādītās vienkāršotās izmaksas?

Darbības veidi

| 1.1. | Darbības veida apraksts |
| --- | --- |

1.1.

Darbības veida apraksts

| 1.2. | Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i) |
| --- | --- |

1.2.

Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i)

| 1.3. | Rādītāja nosaukums (1) |
| --- | --- |

1.3.

Rādītāja nosaukums (1)

1

| 1.4. | Rādītāja mērvienība |
| --- | --- |

1.4.

Rādītāja mērvienība

| 1.5. | Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme |
| --- | --- |

1.5.

Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme

| 1.6. | Summa |
| --- | --- |

1.6.

Summa

| 1.7. | Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi |
| --- | --- |

1.7.

Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi

| 1.8. | Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus darbības attiecināmos izdevumus? (Jā/Nē) |
| --- | --- |

1.8.

Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus darbības attiecināmos izdevumus? (Jā/Nē)

| 1.9. | Korekcijas(-u) metode(-es) |
| --- | --- |

1.9.

Korekcijas(-u) metode(-es)

| 11.10. | Rezultāta (attiecīgā gadījuma arī starpposma rezultātu) sasniegšanas vai nosacījumu izpildes verifikācija






  — | aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai verificētu mērvienības sasniegšanu |
| --- | --- | --- |

11.10.

Rezultāta (attiecīgā gadījuma arī starpposma rezultātu) sasniegšanas vai nosacījumu izpildes verifikācija

—

aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai verificētu mērvienības sasniegšanu

| — | aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks

| — | aprakstiet datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību |
| --- | --- |

—

aprakstiet datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību

| 1.11. | Iespējamais nevēlamais stimuls vai problēmas, kas saistītas ar šo rādītāju, kā tās varētu mazināt, paredzamais riska līmenis |
| --- | --- |

1.11.

Iespējamais nevēlamais stimuls vai problēmas, kas saistītas ar šo rādītāju, kā tās varētu mazināt, paredzamais riska līmenis

| 1.12. | Kopsumma (valsts un ES), ko paredzēts atlīdzināt |
| --- | --- |

1.12.

Kopsumma (valsts un ES), ko paredzēts atlīdzināt

C   Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšana

C

Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšana

| 1. | Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšanai izmantoto datu avots (kas sagatavojis datus; kur dati tiek glabāti; robeždatumi; validācija u. c.) |
| --- | --- |

1.

1.

Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšanai izmantoto datu avots (kas sagatavojis datus; kur dati tiek glabāti; robeždatumi; validācija u. c.)

| 2. | Norādiet, kāpēc ierosinātā metode un aprēķins atbilst darbības veidam. |
| --- | --- |

2.

2.

Norādiet, kāpēc ierosinātā metode un aprēķins atbilst darbības veidam.

| 3. | Norādiet, kā tika veikti aprēķini, jo īpaši norādot pieņēmumus, kas veikti attiecībā uz kvalitāti vai daudzumu. Attiecīgā gadījumā izmanto un šim pielikumam pievieno statistikas datus un kritērijus formātā, kādā tos Komisija var izmantot. |
| --- | --- |

3.

3.

Norādiet, kā tika veikti aprēķini, jo īpaši norādot pieņēmumus, kas veikti attiecībā uz kvalitāti vai daudzumu. Attiecīgā gadījumā izmanto un šim pielikumam pievieno statistikas datus un kritērijus formātā, kādā tos Komisija var izmantot.

| 4. | Izskaidrojiet, kā Jūs nodrošinājāt, ka vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājuma vai vienotu likmju aprēķināšanā tika ietverti tikai attiecināmie izdevumi. |
| --- | --- |

4.

4

Izskaidrojiet, kā Jūs nodrošinājāt, ka vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājuma vai vienotu likmju aprēķināšanā tika ietverti tikai attiecināmie izdevumi.

| 5. | Revīzijas iestādes(-žu) veikts aprēķināšanas metodoloģijas un summu novērtējums, un kārtība, kas nodrošina datu verifikāciju, kvalitāti, vākšanu un glabāšanu. |
| --- | --- |

5.

5

Revīzijas iestādes(-žu) veikts aprēķināšanas metodoloģijas un summu novērtējums, un kārtība, kas nodrošina datu verifikāciju, kvalitāti, vākšanu un glabāšanu.

3. papildinājums. Finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

(KNR 89. pants)

(KNR 89. pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| Pašreizējā versija | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Pašreizējā versija

A.   Galveno elementu kopsavilkums

A.

Galveno elementu kopsavilkums

| Prioritāte | Fonds | Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām | Darbības veids(-i) | Izpildāmie nosacījumi/gūstamie rezultāti | Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i) | Rādītāja mērvienība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | Kods | Apraksts | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Kopējā summa, kuru sedz | | | | | | | |

Prioritāte

Fonds

Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām

Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām

Darbības veids(-i)

Izpildāmie nosacījumi/gūstamie rezultāti

Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i)

Rādītāja mērvienība

Kods

Apraksts

Kopējā summa, kuru sedz

B.   Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

B.

Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

Darbības veidi

| 1.1. | Darbības veida apraksts |
| --- | --- |

1.1.

Darbības veida apraksts

| 1.2. | Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i) |
| --- | --- |

1.2.

Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i)

| 1.3. | Izpildāmie nosacījumi vai gūstamie rezultāti |
| --- | --- |

1.3.

Izpildāmie nosacījumi vai gūstamie rezultāti

| 1.4. | Nosacījumu izpildes vai rezultātu gūšanas termiņš |
| --- | --- |

1.4.

Nosacījumu izpildes vai rezultātu gūšanas termiņš

| 1.5. | Nodevumu rādītāju definīcija |
| --- | --- |

1.5.

Nodevumu rādītāju definīcija

| 1.6. | Nodevumu rādītāja mērvienība |
| --- | --- |

1.6.

Nodevumu rādītāja mērvienība

| 1.7. | Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks |
| --- | --- |

1.7.

Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks

Starpposma nodevumi

Datums

Summa

| 1.8. | Kopsumma (t. sk. ES un valsts finansējums) |
| --- | --- |

1.8.

Kopsumma (t. sk. ES un valsts finansējums)

| 1.9. | Korekcijas(-u) metode(-es) |
| --- | --- |

1.9.

Korekcijas(-u) metode(-es)

| 1.10. | Rezultāta (attiecīgā gadījuma arī starpposma nodevumu) sasniegšanas vai nosacījumu izpildes verifikācija






  — | aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai pārbaudītu rezultāta sasniegšanu vai nosacījumu izpildi |
| --- | --- | --- |

1.10.

Rezultāta (attiecīgā gadījuma arī starpposma nodevumu) sasniegšanas vai nosacījumu izpildes verifikācija

—

aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai pārbaudītu rezultāta sasniegšanu vai nosacījumu izpildi

| — | aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks

| — | aprakstiet aprakstīto datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību |
| --- | --- |

—

aprakstiet aprakstīto datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību

| 1.11. | Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas taku |
| --- | --- |

1.11.

Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas taku

Norādiet struktūru(-as), kas ir atbildīga(-as) par šīs kārtības īstenošanu.

---

(1)  Vienam darbības veidam ir iespējami vairāki papildu rādītāji (piemēram, viens izlaides rādītājs un viens rezultātu rādītājs). Šādos gadījumos 1.3. līdz 1.11. punktus aizpilda par katru rādītāju.

1

---

Trešdiena, 2019. gada 27. marta

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/309 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/309

---

P8_TA(2019)0295

Resursi īpašajam piešķīrumam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz resursiem īpašajam piešķīrumam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (COM(2019)0055 – C8-0041/2019 – 2019/0027(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0055), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0055),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0041/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0041/2019),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 22. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 22. marta atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0085/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0085/2019),

| A. | tā kā steidzamības apsvērumi pamato balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas ir noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā, |
| --- | --- |

A.

tā kā steidzamības apsvērumi pamato balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas ir noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2019)0027

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko attiecībā uz resursiem īpašajam piešķīrumam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/711.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/310 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/310

---

P8_TA(2019)0296

Akcīzes nodokļa piemērošanas vispārējs režīms *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu (pārstrādāta redakcija) (COM(2018)0346 – C8-0381/2018 – 2018/0176(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra – apspriešanās – pārstrādāšana)

(2021/C 108/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0346), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0346),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0381/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0381/2018),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2019. gada 22. februāra vēstuli Ekonomikas un monetārajai komitejai saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2019. gada 22. februāra vēstuli Ekonomikas un monetārajai komitejai saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 104. un 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 104. un 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0117/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0117/2019),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo aktu negrozīto noteikumu un minēto grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo aktu negrozīto noteikumu un minēto grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002, 1. lpp.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/311 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/311

---

P8_TA(2019)0297

Preces, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam Nr. 940/2014/ES, ar ko attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus (COM(2018)0825 – C8-0034/2019 – 2018/0417(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2021/C 108/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0825), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0825),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0034/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0034/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0112/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0112/2019),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/312 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/312

---

P8_TA(2019)0298

Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (COM(2018)0460 – C8-0275/2018 – 2018/0243(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0460), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0460),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 209. pantu, 212. pantu un 322. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0275/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 209. pantu, 212. pantu un 322. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0275/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2018. gada 13. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2018. gada 13. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0173/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0173/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 45, 4.2.2019., 1. lpp.

(2)  OV C 110, 22.3.2019., 163.lpp.

(3)  OV C 86, 7.3.2019., 295. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0243

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209., 212. pantu un 322. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (4),

tā kā:

| (1) | Programmas “Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments” (“Instruments”) mērķim vajadzētu būt nodrošināt
  finanšu ietvaru, lai atbalstītu
  un veicināt

  veicinātu
  Savienības vērtības
  , principus
  un intereses

  pamatintereses
  pasaulē, lai sasniegtu

  rīkojoties saskaņā ar
  Savienības ārējās darbības mērķus

  mērķiem
  un principus

  principiem
  , kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. panta 5. punktā, 8. un 21. pantā. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Programmas “Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments” (“Instruments”) mērķim vajadzētu būt nodrošināt
  finanšu ietvaru, lai atbalstītu
  un veicināt

  veicinātu
  Savienības vērtības
  , principus
  un intereses

  pamatintereses
  pasaulē, lai sasniegtu

  rīkojoties saskaņā ar
  Savienības ārējās darbības mērķus

  mērķiem
  un principus

  principiem
  , kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. panta 5. punktā, 8. un 21. pantā. [Gr. 1]

| (2) | Saskaņā ar LES 21. pantu Savienība tiecas nodrošināt konsekvenci savas ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un pārējās politikas savstarpēju konsekvenci, un tiecas sasniegt augstu sadarbības līmeni visās starptautisko attiecību jomās. Plašajam to darbību klāstam, kuras šīs regulas dēļ ir iespējams veikt, būtu jāsekmē minētajā LES pantā noteiktie mērķi. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar LES 21. pantu Savienība tiecas nodrošināt konsekvenci savas ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un pārējās politikas savstarpēju konsekvenci, un tiecas sasniegt augstu sadarbības līmeni visās starptautisko attiecību jomās. Plašajam to darbību klāstam, kuras šīs regulas dēļ ir iespējams veikt, būtu jāsekmē minētajā LES pantā noteiktie mērķi.

| (2a) | Saskaņā ar LES 21. pantu šīs regulas piemērošanā jābalstās uz Savienības ārējās darbības principiem, proti, demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālumu un nedalāmību, cilvēka cieņas neaizskaramību, vienlīdzību un solidaritāti, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošanu. Šī regula ir paredzēta, lai palīdzētu sasniegt Savienības ārējās darbības mērķus, tostarp ar cilvēktiesībām saistīto Savienības politikas nostādņu mērķus, kā arī uzdevumus, kas ir izklāstīti ES Stratēģiskajā satvarā par cilvēktiesībām un demokrātiju un ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā. Īstenojot Savienības darbību, būtu jāveicina Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas ievērošana. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2a)

Saskaņā ar LES 21. pantu šīs regulas piemērošanā jābalstās uz Savienības ārējās darbības principiem, proti, demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālumu un nedalāmību, cilvēka cieņas neaizskaramību, vienlīdzību un solidaritāti, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošanu. Šī regula ir paredzēta, lai palīdzētu sasniegt Savienības ārējās darbības mērķus, tostarp ar cilvēktiesībām saistīto Savienības politikas nostādņu mērķus, kā arī uzdevumus, kas ir izklāstīti ES Stratēģiskajā satvarā par cilvēktiesībām un demokrātiju un ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā. Īstenojot Savienības darbību, būtu jāveicina Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas ievērošana. [Gr. 2]

| (3) | Saskaņā ar LES 8. pantu Savienība veido īpašas attiecības ar kaimiņvalstīm, lai izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un mierīgas, uz sadarbību balstītas attiecības. Šai regulai vajadzētu palīdzēt sasniegt šādu mērķi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar LES 8. pantu Savienība veido īpašas attiecības ar kaimiņvalstīm, lai izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un mierīgas, uz sadarbību balstītas attiecības. Šai regulai vajadzētu palīdzēt sasniegt šādu mērķi.

| (3a) | Atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantam Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām kultūras jomā. Ar šo regulu būtu jāsekmē minētajā Līguma pantā noteikto mērķu sasniegšana. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(3a)

Atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantam Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām kultūras jomā. Ar šo regulu būtu jāsekmē minētajā Līguma pantā noteikto mērķu sasniegšana. [Gr. 3]

| (4) | Savienības politikas attīstības sadarbības jomā galvenais mērķis, kā noteikts
  LESD
  208. pantā, ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana. Savienības politika attīstības sadarbības jomā palīdz sasniegt arī Savienības ārējās darbības mērķus, jo īpaši tos, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienību

  LES
  21. panta 2. punkta d) apakšpunktā, proti, veicināt jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomisku, sociālu un vides attīstību, lai sasniegtu galveno mērķi — izskaustu nabadzību
  , kā arī saglabāt ilgstošu mieru, novērst konfliktus un stiprināt starptautisko drošību, kā noteikts LES 21
  . 
  panta 2. punkta c) apakšpunktā
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4)

Savienības politikas attīstības sadarbības jomā galvenais mērķis, kā noteikts
  LESD
  208. pantā, ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana. Savienības politika attīstības sadarbības jomā palīdz sasniegt arī Savienības ārējās darbības mērķus, jo īpaši tos, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienību

  LES
  21. panta 2. punkta d) apakšpunktā, proti, veicināt jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomisku, sociālu un vides attīstību, lai sasniegtu galveno mērķi — izskaustu nabadzību
  , kā arī saglabāt ilgstošu mieru, novērst konfliktus un stiprināt starptautisko drošību, kā noteikts LES 21
  . 
  panta 2. punkta c) apakšpunktā
  . [Gr. 4]

| (5) | Savienība nodrošina politikas saskaņotību attīstības jomā, kā to paredz LESD 208. pants. Savienībai būtu jāņem vērā attīstības sadarbības mērķi tajās politikas jomās, kuras, visticamāk, ietekmēs jaunattīstības valstis, kas būs izšķiroši svarīgs elements stratēģijā ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai, kuri noteikti ANO 2015. gada septembrī pieņemtajā Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam (“programma 2030. gadam”) (5). Lai nodrošinātu politikas saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai, kā noteikts programmā 2030. gadam, ir jāņem vērā tas, kā ilgtspējīgu attīstību ietekmē visas politikas stratēģijas visos līmeņos – valstīs, Savienībā, citās valstīs un pasaulē.
  Savienības un dalībvalstu politikas virzieniem par sadarbību attīstības jomā būtu jāpapildina un jāstiprina citam citu
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Savienība nodrošina politikas saskaņotību attīstības jomā, kā to paredz LESD 208. pants. Savienībai būtu jāņem vērā attīstības sadarbības mērķi tajās politikas jomās, kuras, visticamāk, ietekmēs jaunattīstības valstis, kas būs izšķiroši svarīgs elements stratēģijā ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai, kuri noteikti ANO 2015. gada septembrī pieņemtajā Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam (“programma 2030. gadam”) (5). Lai nodrošinātu politikas saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai, kā noteikts programmā 2030. gadam, ir jāņem vērā tas, kā ilgtspējīgu attīstību ietekmē visas politikas stratēģijas visos līmeņos – valstīs, Savienībā, citās valstīs un pasaulē.
  Savienības un dalībvalstu politikas virzieniem par sadarbību attīstības jomā būtu jāpapildina un jāstiprina citam citu
  . [Gr. 5]

| (6) | Instruments paredz darbības minēto mērķu un ārējās darbības politikas atbalstam un pilnveido darbības, kas iepriekš atbalstītas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 233/2014 (6); 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF) Iekšējais nolīgums (7) un īstenošanas regula (8); Regula (ES) Nr. 232/2014 (9); Regula (ES) Nr. 230/2014 (10); Regula (ES) Nr. 235/2014 (11); Regula (ES) Nr. 234/2014 (12); Regula (Euratom) Nr. 237/2014 (13); Regula (ES) Nr. 236/2014 (14); Lēmums Nr. 466/2014/ES; Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (15) un Regula (ES) 2017/1601 (16). |
| --- | --- |

(6)

Instruments paredz darbības minēto mērķu un ārējās darbības politikas atbalstam un pilnveido darbības, kas iepriekš atbalstītas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 233/2014 (6); 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF) Iekšējais nolīgums (7) un īstenošanas regula (8); Regula (ES) Nr. 232/2014 (9); Regula (ES) Nr. 230/2014 (10); Regula (ES) Nr. 235/2014 (11); Regula (ES) Nr. 234/2014 (12); Regula (Euratom) Nr. 237/2014 (13); Regula (ES) Nr. 236/2014 (14); Lēmums Nr. 466/2014/ES; Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (15) un Regula (ES) 2017/1601 (16).

| (7) | Darbības globālais konteksts ir tādas pasaules kārtības panākšana, kas ir balstīta uz noteikumiem
  un vērtībām
  , kuras galvenais princips ir multilaterālisms un kuras centrā ir Apvienoto Nāciju Organizācija. Programma 2030. gadam kopā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām (17)

  (“Parīzes nolīgums”)
  un un Adisabebas rīcības programmu (18) ir starptautiskās kopienas atbilde uz globālajām problēmām un tendencēm saistībā ar ilgtspējīgu attīstībuProgramma 2030. gadam, kuras centrālā ass ir ilgtspējīgas attīstības mērķi, ir pārveidojošs satvars, kura mērķis ir izskaust nabadzību, panākt ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē
  un veicināt miermīlīgas, taisnīgas un iekļaujošas sabiedrības, vienlaikus risinot klimata pārmaiņu problēmu un strādājot pie okeānu un mežu saglabāšanas
  . Tās darbības joma ir universāla un tā sniedz visaptverošu kopīgu rīcības satvaru, kas attiecas uz Savienību, tās dalībvalstīm un tās partneriem. Tajā ir līdzsvarota ilgtspējīgas attīstības ekonomiskā, sociālā
  , kultūras, izglītības
  un vides dimensija, atzīstot svarīgās savstarpējās saiknes starp tās mērķiem un uzdevumiem. Programmas 2030. gadam mērķis ir nevienu nepamest novārtā
  un censties palīdzēt tiem, kuru stāvoklis ir vissliktākais
  . Programmas 2030. gadam īstenošana tiks cieši koordinēta ar citām Savienības nozīmīgām starptautiskajām saistībām. Programmas 2030. gadam īstenošana tiks cieši koordinēta ar citām Savienības nozīmīgām starptautiskajām saistībām. Darbībās, kas veiktas saskaņā ar šo regulu, īpaša uzmanība

  būtu jāiedvesmojas no principiem un mērķiem, kas noteikti programmā 2030. gadam, Parīzes nolīgumā un Adisabebas rīcības programmā, un
  būtu jāvelta savstarpējām saiknēm

  jāpalīdz sasniegt
  ilgtspējīgas attīstības mērķu starpā
  mērķi, īpašu uzmanību veltot savstarpējām saiknēm starp tiem
  un integrētām darbībām, kas var radīt papildu ieguvumus un īstenot vairākus mērķus saskaņotā veidā.
  , vienlaikus neapdraudot citus mērķus [Gr. 6] |
| --- | --- |

(7)

Darbības globālais konteksts ir tādas pasaules kārtības panākšana, kas ir balstīta uz noteikumiem
  un vērtībām
  , kuras galvenais princips ir multilaterālisms un kuras centrā ir Apvienoto Nāciju Organizācija. Programma 2030. gadam kopā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām (17)

  (“Parīzes nolīgums”)
  un un Adisabebas rīcības programmu (18) ir starptautiskās kopienas atbilde uz globālajām problēmām un tendencēm saistībā ar ilgtspējīgu attīstībuProgramma 2030. gadam, kuras centrālā ass ir ilgtspējīgas attīstības mērķi, ir pārveidojošs satvars, kura mērķis ir izskaust nabadzību, panākt ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē
  un veicināt miermīlīgas, taisnīgas un iekļaujošas sabiedrības, vienlaikus risinot klimata pārmaiņu problēmu un strādājot pie okeānu un mežu saglabāšanas
  . Tās darbības joma ir universāla un tā sniedz visaptverošu kopīgu rīcības satvaru, kas attiecas uz Savienību, tās dalībvalstīm un tās partneriem. Tajā ir līdzsvarota ilgtspējīgas attīstības ekonomiskā, sociālā
  , kultūras, izglītības
  un vides dimensija, atzīstot svarīgās savstarpējās saiknes starp tās mērķiem un uzdevumiem. Programmas 2030. gadam mērķis ir nevienu nepamest novārtā
  un censties palīdzēt tiem, kuru stāvoklis ir vissliktākais
  . Programmas 2030. gadam īstenošana tiks cieši koordinēta ar citām Savienības nozīmīgām starptautiskajām saistībām. Programmas 2030. gadam īstenošana tiks cieši koordinēta ar citām Savienības nozīmīgām starptautiskajām saistībām. Darbībās, kas veiktas saskaņā ar šo regulu, īpaša uzmanība

  būtu jāiedvesmojas no principiem un mērķiem, kas noteikti programmā 2030. gadam, Parīzes nolīgumā un Adisabebas rīcības programmā, un
  būtu jāvelta savstarpējām saiknēm

  jāpalīdz sasniegt
  ilgtspējīgas attīstības mērķu starpā
  mērķi, īpašu uzmanību veltot savstarpējām saiknēm starp tiem
  un integrētām darbībām, kas var radīt papildu ieguvumus un īstenot vairākus mērķus saskaņotā veidā.
  , vienlaikus neapdraudot citus mērķus [Gr. 6]

| (8) | Šīs regulas īstenošanā

  piemērošanā
  būtu jāvadās saskaņā ar

  jābalstās uz
  piecām prioritātēm, kas noteiktas Globālajā Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā (“Globālā stratēģija”) (19), ar kuru tika iepazīstināts 2016. gada 19. jūnijā un kura atspoguļo Savienības redzējumu un satvaru vienotai un atbildīgai ārējai sadarbībai partnerībā ar citiem, lai sekmētu Savienības vērtības un intereses. Savienībai būtu jāuzlabo partnerības, jāveicina politikas dialogs un kolektīvi risinājumi globāliem problēmjautājumiem. Tās darbībai būtu jāatbalsta Savienības intereses

  pamatintereses, principi
  un vērtības visos aspektos, tostarp
  demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanā, nabadzības izskaušanā,
  miera saglabāšanā, konfliktu novēršanā,
  starpniecībā un pēckonfliktu atjaunošanā, visos posmos iesaistot sievietes, kodoldrošības nodrošināšanā,
  starptautiskās drošības nostiprināšanā, neatbilstīgās migrācijas
  un piespiedu pārvietošanas
  pamatcēloņu apkarošanā

  risināšanā
  un palīdzības sniegšanā iedzīvotājiem, valstīm un reģioniem, kuri saskaras ar dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām,
  tādu apstākļu radīšanā, kuri ļauj izveidot starptautisku tiesisko regulējumu attiecībā uz klimata pārmaiņu dēļ pārvietoto personu aizsardzību, taisnīgas, ilgtspējīgas un uz noteikumiem balstītas
  tirdzniecības politikas atbalstīšanā,
  izmantojot to kā instrumentu attīstībai un tiesiskuma un cilvēktiesību veicināšanai,
  ekonomikas
  un kultūras
  diplomātijā un ekonomiskajā sadarbībā, kā arī
  inovāciju,
  digitālu risinājumu un tehnoloģiju veicināšanā
  , kultūras mantojuma aizsardzībā, jo īpaši konfliktu zonās, globālu sabiedrības veselības apdraudējumu novēršanā
  un Savienības politikas jomu starptautiskās dimensijas sekmēšanā. Veicinot savas intereses

  pamatintereses, principus un vērtības
  , Savienībai būtu jāievēro un jāsekmē augstu sociālo
  , darba
  un vides standartu,
  tostarp attiecībā uz klimata pārmaiņām,
  tiesiskuma, starptautisko tiesību
  , tostarp humanitāro tiesību
  un
  starptautisko
  cilvēktiesību, ievērošanas principi. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(8)

Šīs regulas īstenošanā

  piemērošanā
  būtu jāvadās saskaņā ar

  jābalstās uz
  piecām prioritātēm, kas noteiktas Globālajā Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā (“Globālā stratēģija”) (19), ar kuru tika iepazīstināts 2016. gada 19. jūnijā un kura atspoguļo Savienības redzējumu un satvaru vienotai un atbildīgai ārējai sadarbībai partnerībā ar citiem, lai sekmētu Savienības vērtības un intereses. Savienībai būtu jāuzlabo partnerības, jāveicina politikas dialogs un kolektīvi risinājumi globāliem problēmjautājumiem. Tās darbībai būtu jāatbalsta Savienības intereses

  pamatintereses, principi
  un vērtības visos aspektos, tostarp
  demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanā, nabadzības izskaušanā,
  miera saglabāšanā, konfliktu novēršanā,
  starpniecībā un pēckonfliktu atjaunošanā, visos posmos iesaistot sievietes, kodoldrošības nodrošināšanā,
  starptautiskās drošības nostiprināšanā, neatbilstīgās migrācijas
  un piespiedu pārvietošanas
  pamatcēloņu apkarošanā

  risināšanā
  un palīdzības sniegšanā iedzīvotājiem, valstīm un reģioniem, kuri saskaras ar dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām,
  tādu apstākļu radīšanā, kuri ļauj izveidot starptautisku tiesisko regulējumu attiecībā uz klimata pārmaiņu dēļ pārvietoto personu aizsardzību, taisnīgas, ilgtspējīgas un uz noteikumiem balstītas
  tirdzniecības politikas atbalstīšanā,
  izmantojot to kā instrumentu attīstībai un tiesiskuma un cilvēktiesību veicināšanai,
  ekonomikas
  un kultūras
  diplomātijā un ekonomiskajā sadarbībā, kā arī
  inovāciju,
  digitālu risinājumu un tehnoloģiju veicināšanā
  , kultūras mantojuma aizsardzībā, jo īpaši konfliktu zonās, globālu sabiedrības veselības apdraudējumu novēršanā
  un Savienības politikas jomu starptautiskās dimensijas sekmēšanā. Veicinot savas intereses

  pamatintereses, principus un vērtības
  , Savienībai būtu jāievēro un jāsekmē augstu sociālo
  , darba
  un vides standartu,
  tostarp attiecībā uz klimata pārmaiņām,
  tiesiskuma, starptautisko tiesību
  , tostarp humanitāro tiesību
  un
  starptautisko
  cilvēktiesību, ievērošanas principi. [Gr. 7]

| (9) | Jaunais

  Šīs regulas piemērošanā būtu jābalstās arī uz
  Eiropas Konsenss

  Konsensu
  attīstības jomā (“konsenss”) (20), kas tika parakstīts 2017. gada 7. jūnijā, nodrošina satvaru Savienības un tās dalībvalstu kopīgai pieejam attīstības sadarbībai, lai īstenotu programmu 2030. gadam un Adisabebas rīcības programmu. Attīstības sadarbības politikas centrā

  Šīs regulas piemērošanas pamatā būtu jāliek
  nabadzības izskaušana, vēršanās pret diskrimināciju un nevienlīdzību, principa “nevienu neatstāt novārtā” īstenošana
  , vides aizsardzība un klimata pārmaiņu apkarošana
  un izturētspējas stiprināšana. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(9)

Jaunais

  Šīs regulas piemērošanā būtu jābalstās arī uz
  Eiropas Konsenss

  Konsensu
  attīstības jomā (“konsenss”) (20), kas tika parakstīts 2017. gada 7. jūnijā, nodrošina satvaru Savienības un tās dalībvalstu kopīgai pieejam attīstības sadarbībai, lai īstenotu programmu 2030. gadam un Adisabebas rīcības programmu. Attīstības sadarbības politikas centrā

  Šīs regulas piemērošanas pamatā būtu jāliek
  nabadzības izskaušana, vēršanās pret diskrimināciju un nevienlīdzību, principa “nevienu neatstāt novārtā” īstenošana
  , vides aizsardzība un klimata pārmaiņu apkarošana
  un izturētspējas stiprināšana. [Gr. 8]

| (9a) | Papildus ANO programmai 2030. gadam, Parīzes klimata nolīgumam, Adisabebas rīcības programmai, ES globālajai stratēģijai un Eiropas Konsensam par attīstību un Eiropas kaimiņattiecību politikai, kas veido galveno politikas satvaru, šīs regulas piemērošanā būtu jāvadās arī no šādiem dokumentiem un to pārskatīšanas nākotnē:








  — | ES Stratēģiskais satvars un Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā; |
| --- | --- | --- |

(9a)

Papildus ANO programmai 2030. gadam, Parīzes klimata nolīgumam, Adisabebas rīcības programmai, ES globālajai stratēģijai un Eiropas Konsensam par attīstību un Eiropas kaimiņattiecību politikai, kas veido galveno politikas satvaru, šīs regulas piemērošanā būtu jāvadās arī no šādiem dokumentiem un to pārskatīšanas nākotnē:

—

ES Stratēģiskais satvars un Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā;

| — | ES cilvēktiesību pamatnostādnes; |
| --- | --- |

—

ES cilvēktiesību pamatnostādnes;

| — | ES integrētā pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm un ES 2013. gada visaptverošā pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm; |
| --- | --- |

—

ES integrētā pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm un ES 2013. gada visaptverošā pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm;

| — | visaptverošā pieeja tam, kā ES īsteno ANO Drošības Padomes rezolūcijas Nr. 1325 un 1820 par sievietēm, mieru un drošību; |
| --- | --- |

—

visaptverošā pieeja tam, kā ES īsteno ANO Drošības Padomes rezolūcijas Nr. 1325 un 1820 par sievietēm, mieru un drošību;

| — | Savienības Programma vardarbīgu konfliktu novēršanai; |
| --- | --- |

—

Savienības Programma vardarbīgu konfliktu novēršanai;

| — | Padomes 2011. gada 20. jūnija secinājumi par konfliktu novēršanu; |
| --- | --- |

—

Padomes 2011. gada 20. jūnija secinājumi par konfliktu novēršanu;

| — | ES vidutāja un dialoga veidošanas spēju stiprināšanas koncepcija; |
| --- | --- |

—

ES vidutāja un dialoga veidošanas spēju stiprināšanas koncepcija;

| — | ES mēroga stratēģiskais satvars, lai atbalstītu drošības sektora reformu (SSR); |
| --- | --- |

—

ES mēroga stratēģiskais satvars, lai atbalstītu drošības sektora reformu (SSR);

| — | ES stratēģija pret nelikumīgiem šaujamieročiem, kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem (SALW) un to munīciju; |
| --- | --- |

—

ES stratēģija pret nelikumīgiem šaujamieročiem, kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem (SALW) un to munīciju;

| — | ES koncepcija par atbalstu atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai (DDR); |
| --- | --- |

—

ES koncepcija par atbalstu atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai (DDR);

| — | Padomes 2007. gada 19. novembra secinājumi par ES atbildi uz nestabilām situācijām un secinājumi, ko arī 2007. gada 19. novembrī pieņēma Padomē notikušajā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju sanāksmē par drošību un attīstību; |
| --- | --- |

—

Padomes 2007. gada 19. novembra secinājumi par ES atbildi uz nestabilām situācijām un secinājumi, ko arī 2007. gada 19. novembrī pieņēma Padomē notikušajā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju sanāksmē par drošību un attīstību;

| — | Eiropadomes 2004. gada 25. marta deklarācija par terorisma apkarošanu, Eiropas Savienības 2005. gada 30. novembra terorisma apkarošanas stratēģija un Padomes 2011. gada 23. maija secinājumi par saiknes uzlabošanu starp terorisma apkarošanas iekšējiem un ārējiem aspektiem; |
| --- | --- |

—

Eiropadomes 2004. gada 25. marta deklarācija par terorisma apkarošanu, Eiropas Savienības 2005. gada 30. novembra terorisma apkarošanas stratēģija un Padomes 2011. gada 23. maija secinājumi par saiknes uzlabošanu starp terorisma apkarošanas iekšējiem un ārējiem aspektiem;

| — | ESAO Pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

ESAO Pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem;

| — | ANO vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

—

ANO vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām;

| — | ANO Jaunā pilsētattīstības programma; |
| --- | --- |

—

ANO Jaunā pilsētattīstības programma;

| — | ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

—

ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām;

| — | Bēgļu konvencija; |
| --- | --- |

—

Bēgļu konvencija;

| — | Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu; |
| --- | --- |

—

Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu;

| — | Pekinas Rīcības platformas un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) rīcības programmas rezultāti; |
| --- | --- |

—

Pekinas Rīcības platformas un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) rīcības programmas rezultāti;

| — | UNCTAD ceļvedis ilgtspējīgam valsts parāda restrukturizācijas mehānismam (2015. gada aprīlis); |
| --- | --- |

—

UNCTAD ceļvedis ilgtspējīgam valsts parāda restrukturizācijas mehānismam (2015. gada aprīlis);

| — | ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja izstrādātie vadošie principi ārējā parāda un cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

—

ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja izstrādātie vadošie principi ārējā parāda un cilvēktiesību jautājumos;

| — | globālais pakts par bēgļiem; |
| --- | --- |

—

globālais pakts par bēgļiem;

| — | globālais pakts par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju, kas pieņemts 2018. gada 10. decembrī Marrākešā; |
| --- | --- |

—

globālais pakts par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju, kas pieņemts 2018. gada 10. decembrī Marrākešā;

| — | Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par bērna tiesībām. [Gr. 9] |
| --- | --- |

—

Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par bērna tiesībām. [Gr. 9]

| (10) | Lai īstenotu jauno starptautisko satvaru, kas izveidots ar programmu 2030. gadam, globālo stratēģiju un konsensu, šīs regulas mērķim vajadzētu būt palielināt Savienības ārējās darbības saskaņotību un nodrošināt efektivitāti, koncentrējot savus centienus racionalizētā instrumentā ar nolūku uzlabot dažādās ārējās darbības politikas īstenošanu. |
| --- | --- |

(10)

Lai īstenotu jauno starptautisko satvaru, kas izveidots ar programmu 2030. gadam, globālo stratēģiju un konsensu, šīs regulas mērķim vajadzētu būt palielināt Savienības ārējās darbības saskaņotību un nodrošināt efektivitāti, koncentrējot savus centienus racionalizētā instrumentā ar nolūku uzlabot dažādās ārējās darbības politikas īstenošanu.

| (11) | Saskaņā ar globālo stratēģiju un Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai (2015.–2030. gads), kas pieņemta 2015. gada 18. martā (21), būtu jāatzīst vajadzība pāriet no reaģēšanas krīzes situācijā un krīzes ierobežošanas uz strukturētāku
  preventīvu
  ilgtermiņa pieeju, kas efektīvāk risina nestabilitātes, dabas un cilvēku radītu katastrofu un ieilgušu krīžu situācijas. Ir vajadzīgs lielāks uzsvars un kolektīvas pieejas attiecībā uz riska samazināšanu, novēršanu, mazināšanu un sagatavotību; un papildu centieni ir vajadzīgi, lai uzlabotu ātru reakciju un noturīgu atlabšanu. Tādējādi šai regulai būtu jāpalīdz stiprināt izturētspēju un sasaistīt humāno palīdzību un pasākumus attīstības jomā,
  jo īpaši
  izmantojot ātrās reaģēšanas darbības
  , kā arī attiecīgās ģeogrāfiskās un tematiskās programmas, un vienlaikus jānodrošina pienācīga paredzamība, pārredzamība un pārskatatbildība, kā arī saskaņotība, konsekvence un papildināmība ar humāno palīdzību un pilnīga saskaņotība ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām, nekavējot humānās palīdzības sniegšanu ārkārtas situācijās un pēc ārkārtas situācijām atbilstoši cilvēcīguma, neitralitātes, objektivitātes un neatkarības principiem
  . [Gr. 10] |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar globālo stratēģiju un Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai (2015.–2030. gads), kas pieņemta 2015. gada 18. martā (21), būtu jāatzīst vajadzība pāriet no reaģēšanas krīzes situācijā un krīzes ierobežošanas uz strukturētāku
  preventīvu
  ilgtermiņa pieeju, kas efektīvāk risina nestabilitātes, dabas un cilvēku radītu katastrofu un ieilgušu krīžu situācijas. Ir vajadzīgs lielāks uzsvars un kolektīvas pieejas attiecībā uz riska samazināšanu, novēršanu, mazināšanu un sagatavotību; un papildu centieni ir vajadzīgi, lai uzlabotu ātru reakciju un noturīgu atlabšanu. Tādējādi šai regulai būtu jāpalīdz stiprināt izturētspēju un sasaistīt humāno palīdzību un pasākumus attīstības jomā,
  jo īpaši
  izmantojot ātrās reaģēšanas darbības
  , kā arī attiecīgās ģeogrāfiskās un tematiskās programmas, un vienlaikus jānodrošina pienācīga paredzamība, pārredzamība un pārskatatbildība, kā arī saskaņotība, konsekvence un papildināmība ar humāno palīdzību un pilnīga saskaņotība ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām, nekavējot humānās palīdzības sniegšanu ārkārtas situācijās un pēc ārkārtas situācijām atbilstoši cilvēcīguma, neitralitātes, objektivitātes un neatkarības principiem
  . [Gr. 10]

| (12) | Saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām attīstības efektivitātes jomā, kas tika pieņemtas Pusanā 2011. gadā un atjauninātas Nairobi Augsta līmeņa forumā 2016. gadā, un par kurām tika atgādināts konsensā, Savienības

  Savienībai savas oficiālās
  attīstības sadarbībā

  palīdzības kontekstā un visos atbalsta veidos papildus saskaņošanas un harmonizācijas principiem
  būtu jāpiemēro attīstības efektivitātes principi, proti, jaunattīstības valstu atbildība par attīstības prioritātēm, koncentrācija uz rezultātiem, iekļaujošas attīstības partnerības, kā arī
  savstarpēja
  pārredzamība un pārskatatbildība. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām attīstības efektivitātes jomā, kas tika pieņemtas Pusanā 2011. gadā un atjauninātas Nairobi Augsta līmeņa forumā 2016. gadā, un par kurām tika atgādināts konsensā, Savienības

  Savienībai savas oficiālās
  attīstības sadarbībā

  palīdzības kontekstā un visos atbalsta veidos papildus saskaņošanas un harmonizācijas principiem
  būtu jāpiemēro attīstības efektivitātes principi, proti, jaunattīstības valstu atbildība par attīstības prioritātēm, koncentrācija uz rezultātiem, iekļaujošas attīstības partnerības, kā arī
  savstarpēja
  pārredzamība un pārskatatbildība. [Gr. 11]

| (13) | Saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem šai regulai būtu jāveicina pastiprināta uzraudzība un ziņošana, koncentrējoties uz rezultātiem, atspoguļojot izlaidi, iznākumu un ietekmi partnervalstīs, kuras izmanto Savienības ārējo finansiālo palīdzību. Proti, atbilstīgi konsensā pieņemtajam ar darbībām saskaņā ar šo Regulu ir paredzēts ieguldīt

  vismaz
  20 % no oficiālās attīstības palīdzības, kas tiek finansēta saskaņā ar šo regulu,
  būtu jāiegulda
  sociālajā iekļaušanā un cilvēces attīstībā, tostarp dzimumu līdztiesībā un
  koncentrējoties uz sociālajiem pamatpakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpi, izglītību, uzturu, ūdensapgādi, sanitāriju
  un
  higiēnu, un sociālo aizsardzību, jo īpaši visvairāk atstumtajiem, ņemot vērā dzimumu līdztiesību,
  iespēju nodrošināšanā

  nodrošināšanu
  sievietēm
  un bērnu tiesības kā horizontālus jautājumus
  . [Gr. 12] |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem šai regulai būtu jāveicina pastiprināta uzraudzība un ziņošana, koncentrējoties uz rezultātiem, atspoguļojot izlaidi, iznākumu un ietekmi partnervalstīs, kuras izmanto Savienības ārējo finansiālo palīdzību. Proti, atbilstīgi konsensā pieņemtajam ar darbībām saskaņā ar šo Regulu ir paredzēts ieguldīt

  vismaz
  20 % no oficiālās attīstības palīdzības, kas tiek finansēta saskaņā ar šo regulu,
  būtu jāiegulda
  sociālajā iekļaušanā un cilvēces attīstībā, tostarp dzimumu līdztiesībā un
  koncentrējoties uz sociālajiem pamatpakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpi, izglītību, uzturu, ūdensapgādi, sanitāriju
  un
  higiēnu, un sociālo aizsardzību, jo īpaši visvairāk atstumtajiem, ņemot vērā dzimumu līdztiesību,
  iespēju nodrošināšanā

  nodrošināšanu
  sievietēm
  un bērnu tiesības kā horizontālus jautājumus
  . [Gr. 12]

| (14) | Ja vien tas ir iespējams un ir lietderīgi,
  Lai uzlabotu efektīvu pārskatatbildību un pārredzamību attiecībā uz Savienības budžetu, Komisijai būtu jāizveido precīzi uzraudzības
  un
  novērtēšanas mehānismi
  ,
  lai nodrošinātu efektīvu novērtējumu par virzību uz šīs regulas mērķu sasniegšanu.
  Savienības ārējās darbības rezultāti būtu jāuzrauga un jāizvērtē, pamatojoties uz iepriekš noteiktiem, pārredzamiem un konkrētai valstij paredzētiem un izmērāmiem rādītājiem, kas ir pielāgoti Instrumenta specifikai un mērķiem un, vēlams, balstīti uz partnervalsts rezultātu ietvaru.
  Komisijai būtu regulāri jāuzrauga savas darbības un jāpārskata panāktais, rezultātus darot publiski pieejamus, jo īpaši kā gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei
  . [Gr. 13] |
| --- | --- |

(14)

Ja vien tas ir iespējams un ir lietderīgi,
  Lai uzlabotu efektīvu pārskatatbildību un pārredzamību attiecībā uz Savienības budžetu, Komisijai būtu jāizveido precīzi uzraudzības
  un
  novērtēšanas mehānismi
  ,
  lai nodrošinātu efektīvu novērtējumu par virzību uz šīs regulas mērķu sasniegšanu.
  Savienības ārējās darbības rezultāti būtu jāuzrauga un jāizvērtē, pamatojoties uz iepriekš noteiktiem, pārredzamiem un konkrētai valstij paredzētiem un izmērāmiem rādītājiem, kas ir pielāgoti Instrumenta specifikai un mērķiem un, vēlams, balstīti uz partnervalsts rezultātu ietvaru.
  Komisijai būtu regulāri jāuzrauga savas darbības un jāpārskata panāktais, rezultātus darot publiski pieejamus, jo īpaši kā gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei
  . [Gr. 13]

| (15) | Šai regulai būtu jāsekmē Savienības kopīgais mērķis kā oficiālo attīstības palīdzību nodrošināt 0,7 % no nacionālā kopienākuma programmas 2030. gadam grafika ietvaros.
  Šo saistību pamatā vajadzētu būt Savienībai un tās dalībvalstīm paredzētam skaidram ceļvedim, kurā nosaka termiņus un nosacījumus to īstenošanai.
  Šajā saistībā

  sakarībā
  vismaz
  95
   % no finansējuma saskaņā ar šo regulu būtu jāiegulda darbībās, kas izstrādātas tā, lai tiktu ievēroti oficiālās attīstības palīdzības kritēriji, kurus noteikusi Ekonomiskās Sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(15)

Šai regulai būtu jāsekmē Savienības kopīgais mērķis kā oficiālo attīstības palīdzību nodrošināt 0,7 % no nacionālā kopienākuma programmas 2030. gadam grafika ietvaros.
  Šo saistību pamatā vajadzētu būt Savienībai un tās dalībvalstīm paredzētam skaidram ceļvedim, kurā nosaka termiņus un nosacījumus to īstenošanai.
  Šajā saistībā

  sakarībā
  vismaz
  95
   % no finansējuma saskaņā ar šo regulu būtu jāiegulda darbībās, kas izstrādātas tā, lai tiktu ievēroti oficiālās attīstības palīdzības kritēriji, kurus noteikusi Ekonomiskās Sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja. [Gr. 14]

| (16) | Lai nodrošinātu, ka resursi tiek sniegti tur, kur vajadzības ir vislielākās, jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm un valstīm nestabilitātes un konflikta situācijā, šai regulai būtu jāsekmē kopējais mērķis — panākt to, ka 0,2 % no Savienības nacionālā kopienākuma tiek novirzīti vismazāk attīstītajām valstīm programmas 2030. gadam grafika ietvaros.
  Šo saistību pamatā vajadzētu būt skaidram ceļvedim, kas paredzēts ES un tās dalībvalstīm, un kurā nosaka termiņus un nosacījumus to īstenošanai
  . [Gr. 15] |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu, ka resursi tiek sniegti tur, kur vajadzības ir vislielākās, jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm un valstīm nestabilitātes un konflikta situācijā, šai regulai būtu jāsekmē kopējais mērķis — panākt to, ka 0,2 % no Savienības nacionālā kopienākuma tiek novirzīti vismazāk attīstītajām valstīm programmas 2030. gadam grafika ietvaros.
  Šo saistību pamatā vajadzētu būt skaidram ceļvedim, kas paredzēts ES un tās dalībvalstīm, un kurā nosaka termiņus un nosacījumus to īstenošanai
  . [Gr. 15]

| (16a) | Saskaņā ar pastāvošajām saistībām ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānā II vismaz 85 % ģeogrāfisko vai tematisko programmu, kuras finansē saskaņā ar oficiālo attīstības palīdzību, galvenajam vai būtiskam mērķim vajadzētu būt dzimumu līdztiesībai, kā to definē ESAO APK. Obligātai izdevumu pārskatīšanai būtu jānodrošina, ka ievērojamā daļā šo programmu dzimumu līdztiesība un sieviešu un meiteņu tiesības un iespēju nodrošināšana ir galvenais mērķis. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(16a)

Saskaņā ar pastāvošajām saistībām ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānā II vismaz 85 % ģeogrāfisko vai tematisko programmu, kuras finansē saskaņā ar oficiālo attīstības palīdzību, galvenajam vai būtiskam mērķim vajadzētu būt dzimumu līdztiesībai, kā to definē ESAO APK. Obligātai izdevumu pārskatīšanai būtu jānodrošina, ka ievērojamā daļā šo programmu dzimumu līdztiesība un sieviešu un meiteņu tiesības un iespēju nodrošināšana ir galvenais mērķis. [Gr. 16]

| (16b) | Šajā regulā būtu jāpievērš īpaša uzmanība bērniem un jauniešiem kā tiem dalībniekiem, kuri piedalās programmas 2030. gadam īstenošanā. Savienības ārējā darbībā saskaņā ar šo regulu īpaša vērība būtu jāpievērš viņu vajadzībām un iespēju nodrošināšanai, un Savienības ārējā darbība sekmēs viņu kā nozīmīgu pārmaiņu veicēju potenciāla izmantošanu, sniedzot ieguldījumu cilvēces attīstībā un sociālās iekļautības veicināšanā. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(16b)

Šajā regulā būtu jāpievērš īpaša uzmanība bērniem un jauniešiem kā tiem dalībniekiem, kuri piedalās programmas 2030. gadam īstenošanā. Savienības ārējā darbībā saskaņā ar šo regulu īpaša vērība būtu jāpievērš viņu vajadzībām un iespēju nodrošināšanai, un Savienības ārējā darbība sekmēs viņu kā nozīmīgu pārmaiņu veicēju potenciāla izmantošanu, sniedzot ieguldījumu cilvēces attīstībā un sociālās iekļautības veicināšanā. [Gr. 17]

| (16c) | Subsahāras Āfrikas valstīs iedzīvotāju lielāko daļu veido pusaudži un jaunieši. Ikvienai valstij būtu jāpieņem lēmums par tās demogrāfisko politiku. Tomēr demogrāfijas dinamika būtu jārisina globāli, lai pašreizējām un turpmākajām paaudzēm nodrošinātu līdzekļus sava potenciāla pilnīgai izmantošanai ilgtspējīgā veidā. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(16c)

Subsahāras Āfrikas valstīs iedzīvotāju lielāko daļu veido pusaudži un jaunieši. Ikvienai valstij būtu jāpieņem lēmums par tās demogrāfisko politiku. Tomēr demogrāfijas dinamika būtu jārisina globāli, lai pašreizējām un turpmākajām paaudzēm nodrošinātu līdzekļus sava potenciāla pilnīgai izmantošanai ilgtspējīgā veidā. [Gr. 18]

| (17) | Šai regulai būtu jāatspoguļo nepieciešamība koncentrēties uz stratēģiskajām prioritātēm gan ģeogrāfiski — Eiropas kaimiņvalstīm un Āfriku, kā arī valstīm, kas ir nestabilas un kuru vajadzības ir vislielākās,
  jo īpaši vismazāk attīstītās valstis,
  gan tematiski 
  — ilgtspējīgu attīstību, nabadzības izskaušanu, demokrātiju un cilvēktiesībām, tiesiskumu, labu pārvaldību,
  drošību,
  drošu, sakārtotu un likumīgu
  migrāciju,
  nevienlīdzības samazināšanu, dzimumu līdztiesību, vides degradācijas un
  klimata pārmaiņām

  pārmaiņu risināšanu
  un cilvēktiesībām

  globāliem sabiedrības veselības apdraudējumiem
  . [Gr. 19] |
| --- | --- |

(17)

Šai regulai būtu jāatspoguļo nepieciešamība koncentrēties uz stratēģiskajām prioritātēm gan ģeogrāfiski — Eiropas kaimiņvalstīm un Āfriku, kā arī valstīm, kas ir nestabilas un kuru vajadzības ir vislielākās,
  jo īpaši vismazāk attīstītās valstis,
  gan tematiski 
  — ilgtspējīgu attīstību, nabadzības izskaušanu, demokrātiju un cilvēktiesībām, tiesiskumu, labu pārvaldību,
  drošību,
  drošu, sakārtotu un likumīgu
  migrāciju,
  nevienlīdzības samazināšanu, dzimumu līdztiesību, vides degradācijas un
  klimata pārmaiņām

  pārmaiņu risināšanu
  un cilvēktiesībām

  globāliem sabiedrības veselības apdraudējumiem
  . [Gr. 19]

| (17a) | Šai regulai būtu jāpalīdz izveidot valstu un sabiedrības izturētspēju globālās sabiedrības veselības jomā, novēršot globālus sabiedrības veselības apdraudējumus, stiprinot veselības sistēmas, panākot vispārējo veselības apdrošināšanu, novēršot un apkarojot pārnēsājamas slimības un palīdzot nodrošināt ikvienam cenas ziņā pieejamas zāles un vakcīnas. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(17a)

Šai regulai būtu jāpalīdz izveidot valstu un sabiedrības izturētspēju globālās sabiedrības veselības jomā, novēršot globālus sabiedrības veselības apdraudējumus, stiprinot veselības sistēmas, panākot vispārējo veselības apdrošināšanu, novēršot un apkarojot pārnēsājamas slimības un palīdzot nodrošināt ikvienam cenas ziņā pieejamas zāles un vakcīnas. [Gr. 20]

| (18) | Šai regulai

  Piemērojot šo regulu, būtu jāsaglabā un jāuzlabo īpašās attiecības, kas saskaņā ar LES 8. pantu ir izveidotas ar Savienības kaimiņvalstīm. Šai regulai būtu jāveicina Savienības kaimiņreģionu valstu un sabiedrības izturētspējas nostiprināšana, pildot globālajā stratēģijā noteiktās saistības. Tai
  būtu jāatbalsta Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošana, kas pārskatīta 2015. gadā, un reģionālās sadarbības satvaru, piemēram, pārrobežu sadarbības un attiecīgo makroreģionālo un jūras baseinu stratēģiju un politikas virzienu ārējo aspektu īstenošana
  austrumu un dienvidu kaimiņreģionos, tajā skaitā Ziemeļu dimensijas un Melnās jūras reģiona sadarbības ietvaros
  . Visas minētās iniciatīvas nodrošina
  papildu
  politisko satvaru attiecību padziļināšanai ar partnervalstīm un starp tām, pamatojoties uz savstarpējas pārskatatbildības, kopīgas atbildības un pienākuma principiem. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(18)

Šai regulai

  Piemērojot šo regulu, būtu jāsaglabā un jāuzlabo īpašās attiecības, kas saskaņā ar LES 8. pantu ir izveidotas ar Savienības kaimiņvalstīm. Šai regulai būtu jāveicina Savienības kaimiņreģionu valstu un sabiedrības izturētspējas nostiprināšana, pildot globālajā stratēģijā noteiktās saistības. Tai
  būtu jāatbalsta Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošana, kas pārskatīta 2015. gadā, un reģionālās sadarbības satvaru, piemēram, pārrobežu sadarbības un attiecīgo makroreģionālo un jūras baseinu stratēģiju un politikas virzienu ārējo aspektu īstenošana
  austrumu un dienvidu kaimiņreģionos, tajā skaitā Ziemeļu dimensijas un Melnās jūras reģiona sadarbības ietvaros
  . Visas minētās iniciatīvas nodrošina
  papildu
  politisko satvaru attiecību padziļināšanai ar partnervalstīm un starp tām, pamatojoties uz savstarpējas pārskatatbildības, kopīgas atbildības un pienākuma principiem. [Gr. 21]

| (19) | Eiropas kaimiņattiecību politika, kas pārskatīta 2015. gadā (22) kā Savienības galvenās politiskās prioritātes tiecas
  padziļināt demokrātiju, veicināt cilvēktiesības un uzturēt tiesiskumu,
  stabilizēt kaimiņvalstis un nostiprināt izturētspēju, jo īpaši, stimulējot ekonomikas attīstību

  politiskās, ekonomiskās un sociālās reformas
  . Lai sasniegtu savu mērķi, pārskatītā

  pārskatītās
  Eiropas kaimiņattiecību politika koncentrējas

  politikas īstenošanā ar šīs regulas starpniecību būtu jākoncentrējas
  uz četrām

  šādām
  prioritārām jomām: labu pārvaldību, demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesībām ar īpašu uzsvaru uz lielāku sadarbību ar pilsonisko sabiedrību; ekonomikas

  sociālekonomisko
  attīstību
  , tostarp cīņu pret jauniešu bezdarbu, kā arī izglītību un vides ilgtspēju
  ; drošību; migrāciju un mobilitāti, tostarp neatbilstīgās migrācijas un iedzīvotāju piespiedu pārvietošanas pamatcēloņu risināšanu
  un atbalsta sniegšanu iedzīvotājiem, valstīm un reģioniem, kas saskaras ar pastiprinātu migrācijas spiedienu. Ar šo regulu būtu jāatbalsta Savienības asociācijas nolīgumu un padziļināto un visaptverošo brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošana ar kaimiņvalstīm
  . Diferenciācija un uzlabota savstarpēja atbildība ir Eiropas kaimiņattiecību politikas raksturīga iezīme, kas atzīst dažādus iesaistīšanās līmeņus un atspoguļo katras valsts intereses attiecībā uz tās partnerības ar Savienību būtību un koncentrāciju.
  Uz darbības rādītājiem balstīta pieeja ir viena no Eiropas kaimiņattiecību politikas pamatnostādnēm. Ja kādā no partnervalstīm nopietni vai ilgstoši pasliktinās demokrātijas, cilvēktiesību vai tiesiskuma stāvoklis, atbalsta sniegšana būtu jāpārtrauc. Kaimiņattiecību politikas finansējums ir būtiska svira kopīgu problēmu, tostarp neatbilstīgas migrācijas un klimata pārmaiņu, risināšanā, kā arī labklājības, drošības un stabilitātes izplatīšanā, nodrošinot ekonomikas attīstību un labāku pārvaldību. Būtu jāuzlabo Savienības palīdzības redzamība kaimiņvalstu zonā [Gr. 22]. |
| --- | --- |

(19)

Eiropas kaimiņattiecību politika, kas pārskatīta 2015. gadā (22) kā Savienības galvenās politiskās prioritātes tiecas
  padziļināt demokrātiju, veicināt cilvēktiesības un uzturēt tiesiskumu,
  stabilizēt kaimiņvalstis un nostiprināt izturētspēju, jo īpaši, stimulējot ekonomikas attīstību

  politiskās, ekonomiskās un sociālās reformas
  . Lai sasniegtu savu mērķi, pārskatītā

  pārskatītās
  Eiropas kaimiņattiecību politika koncentrējas

  politikas īstenošanā ar šīs regulas starpniecību būtu jākoncentrējas
  uz četrām

  šādām
  prioritārām jomām: labu pārvaldību, demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesībām ar īpašu uzsvaru uz lielāku sadarbību ar pilsonisko sabiedrību; ekonomikas

  sociālekonomisko
  attīstību
  , tostarp cīņu pret jauniešu bezdarbu, kā arī izglītību un vides ilgtspēju
  ; drošību; migrāciju un mobilitāti, tostarp neatbilstīgās migrācijas un iedzīvotāju piespiedu pārvietošanas pamatcēloņu risināšanu
  un atbalsta sniegšanu iedzīvotājiem, valstīm un reģioniem, kas saskaras ar pastiprinātu migrācijas spiedienu. Ar šo regulu būtu jāatbalsta Savienības asociācijas nolīgumu un padziļināto un visaptverošo brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošana ar kaimiņvalstīm
  . Diferenciācija un uzlabota savstarpēja atbildība ir Eiropas kaimiņattiecību politikas raksturīga iezīme, kas atzīst dažādus iesaistīšanās līmeņus un atspoguļo katras valsts intereses attiecībā uz tās partnerības ar Savienību būtību un koncentrāciju.
  Uz darbības rādītājiem balstīta pieeja ir viena no Eiropas kaimiņattiecību politikas pamatnostādnēm. Ja kādā no partnervalstīm nopietni vai ilgstoši pasliktinās demokrātijas, cilvēktiesību vai tiesiskuma stāvoklis, atbalsta sniegšana būtu jāpārtrauc. Kaimiņattiecību politikas finansējums ir būtiska svira kopīgu problēmu, tostarp neatbilstīgas migrācijas un klimata pārmaiņu, risināšanā, kā arī labklājības, drošības un stabilitātes izplatīšanā, nodrošinot ekonomikas attīstību un labāku pārvaldību. Būtu jāuzlabo Savienības palīdzības redzamība kaimiņvalstu zonā [Gr. 22].

| (20) | Šai regulai būtu jāatbalsta modernizēta asociācijas nolīguma ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupas valstīm īstenošana un jāļauj ES un tās ĀKK partnerēm vairāk attīstīt spēcīgas alianses attiecībā uz nozīmīgām
  un kopīgām
  globālām problēmām. Proti, šai regulai

  Jo īpaši ar šo regulu
  būtu jāatbalsta Savienības un Āfrikas Savienības stabilās sadarbības turpināšana atbilstīgi Āfrikas un ES kopējai stratēģijai
  , tostarp Āfrikas un Savienības iesaiste bērnu tiesību veicināšanā, kā arī iespēju nodrošināšanā Eiropas un Āfrikas jauniešiem,
  un par pamatu jāizmanto topošais ES un ĀKK nolīgums laikposmam pēc 2020. gada, tostarp izmantojot kontinentālu pieeju attiecībā uz Āfriku
  , kā arī abpusēji izdevīga partnerība starp ES un Āfriku kā vienlīdzīgiem partneriem
  . [Gr. 23] |
| --- | --- |

(20)

Šai regulai būtu jāatbalsta modernizēta asociācijas nolīguma ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupas valstīm īstenošana un jāļauj ES un tās ĀKK partnerēm vairāk attīstīt spēcīgas alianses attiecībā uz nozīmīgām
  un kopīgām
  globālām problēmām. Proti, šai regulai

  Jo īpaši ar šo regulu
  būtu jāatbalsta Savienības un Āfrikas Savienības stabilās sadarbības turpināšana atbilstīgi Āfrikas un ES kopējai stratēģijai
  , tostarp Āfrikas un Savienības iesaiste bērnu tiesību veicināšanā, kā arī iespēju nodrošināšanā Eiropas un Āfrikas jauniešiem,
  un par pamatu jāizmanto topošais ES un ĀKK nolīgums laikposmam pēc 2020. gada, tostarp izmantojot kontinentālu pieeju attiecībā uz Āfriku
  , kā arī abpusēji izdevīga partnerība starp ES un Āfriku kā vienlīdzīgiem partneriem
  . [Gr. 23]

| (20a) | Šai regulai būtu arī jāsekmē ar tirdzniecību saistītie Savienības ārējo attiecību aspekti, piemēram, sadarbība ar trešām valstīm attiecībā uz cinka, tantala un zelta piegādes ķēžu pienācīgu pārbaudi, Kimberli process, Ilgtspējības pakts, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 978/2012
   (23)

  (VPS regula) noteikto saistību īstenošana, sadarbība meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) iniciatīvas un tirdzniecības atbalsta iniciatīvas satvarā, lai nodrošinātu Savienības tirdzniecības politikas un attīstības mērķu un darbību konsekvenci un savstarpēju atbalstu. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(20a)

Šai regulai būtu arī jāsekmē ar tirdzniecību saistītie Savienības ārējo attiecību aspekti, piemēram, sadarbība ar trešām valstīm attiecībā uz cinka, tantala un zelta piegādes ķēžu pienācīgu pārbaudi, Kimberli process, Ilgtspējības pakts, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 978/2012
   (23)

  (VPS regula) noteikto saistību īstenošana, sadarbība meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) iniciatīvas un tirdzniecības atbalsta iniciatīvas satvarā, lai nodrošinātu Savienības tirdzniecības politikas un attīstības mērķu un darbību konsekvenci un savstarpēju atbalstu. [Gr. 24]

| (21) | Savienībai būtu jācenšas maksimāli efektīvi izmantot pieejamos resursus, lai optimizētu tās ārējās darbības ietekmi. Tas būtu jāsasniedz, izmantojot saskaņotību
  , konsekvenci
  un papildināmību starp Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, jo īpaši Pirmspievienošanās instrumentu III (24), Humānās palīdzības instrumentu (25), Lēmumu par aizjūras zemēm un teritorijām (26), Eiropas instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā, lai papildinātu Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, pamatojoties uz Euratom līgumu (27), kopējo ārpolitiku un drošības politiku un nesen ierosināto Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (28), kurš tiek finansēts ārpus ES budžeta, kā arī veidojot sinerģiju ar citiem Savienības politikas virzieniem un programmām
  , tostarp trasta fondiem, kā arī ES dalībvalstu politikas virzieniem un programmām
  . Tas attiecīgā gadījumā ietver saskaņotību un papildināmību ar makrofinansiālo palīdzību. Lai maksimāli palielinātu apvienoto intervenču ietekmi nolūkā panākt kopīgu mērķi, šai regulai būtu jāļauj kombinēt finansējumu ar citām Savienības programmām, ciktāl iemaksas nesedz vienas un tās pašas izmaksas. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(21)

Savienībai būtu jācenšas maksimāli efektīvi izmantot pieejamos resursus, lai optimizētu tās ārējās darbības ietekmi. Tas būtu jāsasniedz, izmantojot saskaņotību
  , konsekvenci
  un papildināmību starp Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, jo īpaši Pirmspievienošanās instrumentu III (24), Humānās palīdzības instrumentu (25), Lēmumu par aizjūras zemēm un teritorijām (26), Eiropas instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā, lai papildinātu Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, pamatojoties uz Euratom līgumu (27), kopējo ārpolitiku un drošības politiku un nesen ierosināto Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (28), kurš tiek finansēts ārpus ES budžeta, kā arī veidojot sinerģiju ar citiem Savienības politikas virzieniem un programmām
  , tostarp trasta fondiem, kā arī ES dalībvalstu politikas virzieniem un programmām
  . Tas attiecīgā gadījumā ietver saskaņotību un papildināmību ar makrofinansiālo palīdzību. Lai maksimāli palielinātu apvienoto intervenču ietekmi nolūkā panākt kopīgu mērķi, šai regulai būtu jāļauj kombinēt finansējumu ar citām Savienības programmām, ciktāl iemaksas nesedz vienas un tās pašas izmaksas. [Gr. 25]

| (22) | Šajā regulā paredzētais finansējums būtu jāizmanto, lai finansētu darbības Erasmus
  un programmas “Radošā Eiropa”
  starptautiskās dimensijas ietvaros, kuru īstenošana būtu jāveic saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../...
  (
  programmas
  Erasmus regula) (29)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (programmas “Radošā Eiropa” regula)
   (30)
  . [Gr. 26] |
| --- | --- |

(22)

Šajā regulā paredzētais finansējums būtu jāizmanto, lai finansētu darbības Erasmus
  un programmas “Radošā Eiropa”
  starptautiskās dimensijas ietvaros, kuru īstenošana būtu jāveic saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../...
  (
  programmas
  Erasmus regula) (29)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (programmas “Radošā Eiropa” regula)
   (30)
  . [Gr. 26]

| (22a) | Būtu jāveicina programmas “Erasmus Plus” starptautiskā dimensija, lai palielinātu mobilitātes un sadarbības iespējas cilvēkiem un organizācijām no mazāk attīstītām pasaules valstīm, atbalstot spēju veidošanu trešās valstīs, prasmju attīstību, cilvēku savstarpējos kontaktus, vienlaikus piedāvājot vairāk sadarbības un mobilitātes iespēju attiecībās ar attīstītajām un jaunajām tirgus ekonomikas valstīm. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(22a)

Būtu jāveicina programmas “Erasmus Plus” starptautiskā dimensija, lai palielinātu mobilitātes un sadarbības iespējas cilvēkiem un organizācijām no mazāk attīstītām pasaules valstīm, atbalstot spēju veidošanu trešās valstīs, prasmju attīstību, cilvēku savstarpējos kontaktus, vienlaikus piedāvājot vairāk sadarbības un mobilitātes iespēju attiecībās ar attīstītajām un jaunajām tirgus ekonomikas valstīm. [Gr. 27]

| (22b) | Ņemot vērā to, ka saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ES Starptautisko kultūras sakaru stratēģiju ir svarīgi risināt ar izglītību un kultūru saistītus jautājumus, ar šo regulu tiks veicināta iekļaujošas, vienlīdzīgi pieejamas un kvalitatīvas izglītības nodrošināšana, visiem pieejamu mūžizglītības iespēju veicināšana un starptautisko kultūras sakaru sekmēšana un atzīta kultūras nozīme Eiropas vērtību veicināšanā, izmantojot īpašas un mērķtiecīgas darbības, kuru nolūks nepārprotami ir ietekmēt Savienības lomu pasaules mērogā. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(22b)

Ņemot vērā to, ka saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ES Starptautisko kultūras sakaru stratēģiju ir svarīgi risināt ar izglītību un kultūru saistītus jautājumus, ar šo regulu tiks veicināta iekļaujošas, vienlīdzīgi pieejamas un kvalitatīvas izglītības nodrošināšana, visiem pieejamu mūžizglītības iespēju veicināšana un starptautisko kultūras sakaru sekmēšana un atzīta kultūras nozīme Eiropas vērtību veicināšanā, izmantojot īpašas un mērķtiecīgas darbības, kuru nolūks nepārprotami ir ietekmēt Savienības lomu pasaules mērogā. [Gr. 28]

| (23) | Galvenā pieeja attiecībā uz darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, būtu jāīsteno, izmantojot ģeogrāfiskās programmas, lai maksimāli palielinātu Savienības palīdzības ietekmi un pietuvinātu Savienības darbību partnervalstīm un iedzīvotājiem vispārējā pieeja,
  vienlaikus atbalstot tādas tematiskās prioritātes kā cilvēktiesības, pilsoniskā sabiedrība un ilgtspējība
  .
  Ģeogrāfisko un tematisko programmu mērķiem vajadzētu būt savstarpēji konsekventiem un saskaņotiem un tie
  būtu attiecīgā gadījumā jāpapildina ar tematiskām programmām un ātrās reaģēšanas darbībām.
  Būtu jānodrošina efektīva papildināmība starp ģeogrāfiskajām, tematiskajām un ātrās reaģēšanas programmām un darbībām. Lai ņemtu vērā katras programmas specifiku, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, kas tādējādi papildinātu šīs regulas noteikumus, nosakot Savienības stratēģiju, prioritārās jomas, detalizētus mērķus, paredzamos rezultātus, konkrētus darbības rādītājus un īpašu finanšu piešķīrumu katrai programmai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
   (31)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(23)

Galvenā pieeja attiecībā uz darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, būtu jāīsteno, izmantojot ģeogrāfiskās programmas, lai maksimāli palielinātu Savienības palīdzības ietekmi un pietuvinātu Savienības darbību partnervalstīm un iedzīvotājiem vispārējā pieeja,
  vienlaikus atbalstot tādas tematiskās prioritātes kā cilvēktiesības, pilsoniskā sabiedrība un ilgtspējība
  .
  Ģeogrāfisko un tematisko programmu mērķiem vajadzētu būt savstarpēji konsekventiem un saskaņotiem un tie
  būtu attiecīgā gadījumā jāpapildina ar tematiskām programmām un ātrās reaģēšanas darbībām.
  Būtu jānodrošina efektīva papildināmība starp ģeogrāfiskajām, tematiskajām un ātrās reaģēšanas programmām un darbībām. Lai ņemtu vērā katras programmas specifiku, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, kas tādējādi papildinātu šīs regulas noteikumus, nosakot Savienības stratēģiju, prioritārās jomas, detalizētus mērķus, paredzamos rezultātus, konkrētus darbības rādītājus un īpašu finanšu piešķīrumu katrai programmai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
   (31)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 29]

| (24) | Atbilstīgi konsensam Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāuzlabo to kopīgā plānošana, lai palielinātu to kolektīvo ietekmi, apkopojot to resursus un spējas. Kopīgās plānošanas pamatā vajadzētu būt partnervalstu iesaistei, apropriējumam un atbildībai. Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jātiecas atbalstīt partnervalstis, visos attiecīgajos gadījumos veicot kopīgu īstenošanu

  piemērošanu. Kopīgajai piemērošanai vajadzētu būt iekļaujošai un atvērtai visiem Savienības partneriem, kas piekrīt kopējam redzējumam un var to veicināt, tostarp dalībvalstu aģentūrām un to attīstības finanšu iestādēm, vietējām iestādēm, privātajam sektoram, pilsoniskajai sabiedrībai un akadēmiskajām aprindām
  . [Gr. 30] |
| --- | --- |

(24)

Atbilstīgi konsensam Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāuzlabo to kopīgā plānošana, lai palielinātu to kolektīvo ietekmi, apkopojot to resursus un spējas. Kopīgās plānošanas pamatā vajadzētu būt partnervalstu iesaistei, apropriējumam un atbildībai. Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jātiecas atbalstīt partnervalstis, visos attiecīgajos gadījumos veicot kopīgu īstenošanu

  piemērošanu. Kopīgajai piemērošanai vajadzētu būt iekļaujošai un atvērtai visiem Savienības partneriem, kas piekrīt kopējam redzējumam un var to veicināt, tostarp dalībvalstu aģentūrām un to attīstības finanšu iestādēm, vietējām iestādēm, privātajam sektoram, pilsoniskajai sabiedrībai un akadēmiskajām aprindām
  . [Gr. 30]

| (24a) | Gadījumā, ja vērojama demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma būtiska vai pastāvīga pasliktināšanās kādā no partnervalstīm, atbalsts ar deleģētā akta palīdzību būtu daļēji vai pilnībā jāaptur. Lēmumu pieņemšanā Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(24a)

Gadījumā, ja vērojama demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma būtiska vai pastāvīga pasliktināšanās kādā no partnervalstīm, atbalsts ar deleģētā akta palīdzību būtu daļēji vai pilnībā jāaptur. Lēmumu pieņemšanā Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas. [Gr. 31]

| (24b) | Ar šo regulu būtu atkārtoti jāapstiprina, ka kodoldrošība ir svarīga Savienības ārējās darbības daļa, un jāpalīdz sasniegt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) .../...
   (32)

  (EINS regula) noteiktos sadarbības mērķus. Tādēļ gadījumā, ja partnervalsts pastāvīgi neievēro kodoldrošības pamatstandartus, piemēram, attiecīgo starptautisko konvenciju noteikumus SAEA, Espo un Orhūsas konvenciju un to turpmāko grozījumu ietvaros, Kodolieroču neizplatīšanas līgumu un tā papildu protokolus, stresa testu un saistīto pasākumu īstenošanas saistības, kā arī EINS regulā noteiktos sadarbības mērķus, būtu jāpārskata attiecīgajai valsti sniegtā palīdzība saskaņā ar šo regulu, un to var apturēt vai daļēji apturēt. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(24b)

Ar šo regulu būtu atkārtoti jāapstiprina, ka kodoldrošība ir svarīga Savienības ārējās darbības daļa, un jāpalīdz sasniegt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) .../...
   (32)

  (EINS regula) noteiktos sadarbības mērķus. Tādēļ gadījumā, ja partnervalsts pastāvīgi neievēro kodoldrošības pamatstandartus, piemēram, attiecīgo starptautisko konvenciju noteikumus SAEA, Espo un Orhūsas konvenciju un to turpmāko grozījumu ietvaros, Kodolieroču neizplatīšanas līgumu un tā papildu protokolus, stresa testu un saistīto pasākumu īstenošanas saistības, kā arī EINS regulā noteiktos sadarbības mērķus, būtu jāpārskata attiecīgajai valsti sniegtā palīdzība saskaņā ar šo regulu, un to var apturēt vai daļēji apturēt. [Gr. 32]

| (25) | Lai gan demokrātija un cilvēktiesības
  un pamatbrīvības
  , tostarp
  bērnu, minoritāšu, personu ar invaliditāti un LGBTI personu aizsardzība, kā arī
  dzimumu līdztiesība un
  sieviešu un meiteņu
  iespēju nodrošināšana sievietēm, būtu

  būtu konsekventi
  jāatspoguļo
  un jāintegrē
  visā šīs regulas īstenošanas

  piemērošanas
  gaitā, Savienības palīdzībai saskaņā ar tematiskajām programmām cilvēktiesību, demokrātijas un pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  un vietējo iestāžu
  jomās vajadzētu būt īpašai papildinošai un papildu lomai, pateicoties tās globālajam raksturam un rīcības neatkarībai no attiecīgo trešo valstu valdību un publisko iestāžu piekrišanas.
  Šādi rīkojoties, Savienībai būtu jāpievērš īpaša uzmanība valstīm un steidzami risināmām situācijām, kurās cilvēktiesības un pamatbrīvības ir visvairāk apdraudētas un kurās minēto tiesību un brīvību neievērošana ir īpaši izteikta un sistemātiska, kā arī situācijām, kad ir apdraudēta pilsoniskās sabiedrības telpa. Šajā regulā paredzētā Savienības palīdzība būtu jāizstrādā tā, lai būtu iespējams atbalstīt pilsonisko sabiedrību un sadarboties un veidot partnerattiecības ar tās pārstāvjiem saistībā ar sensitīviem jautājumiem un cilvēktiesību un demokrātijas jautājumiem, nodrošinot elastīgumu un nepieciešamo reaģētspēju, lai varētu rīkoties atkarībā no mainīgiem apstākļiem, palīdzības saņēmēju vajadzībām vai krīzes periodiem un, ja nepieciešams, veicināt pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanu. Šādos gadījumos kā politiskās prioritātes būtu jānosaka starptautisko tiesību ievērošanas veicināšana un rīcības līdzekļu nodrošināšana vietējai pilsoniskajai sabiedrībai un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām cilvēktiesību jomā, lai sekmētu darbu, kas tiek veikts ļoti sarežģītos apstākļos. Ar šo regulu būtu arī jāpiedāvā iespēja pilsoniskās sabiedrības organizācijām nepieciešamības gadījumā ātri un efektīvi saņemt nelielas dotācijas, it sevišķi visgrūtākajās, piemēram, nestabilitātes, krīzes un starpkopienu spriedzes, situācijas. [Gr. 33. |
| --- | --- |

(25)

Lai gan demokrātija un cilvēktiesības
  un pamatbrīvības
  , tostarp
  bērnu, minoritāšu, personu ar invaliditāti un LGBTI personu aizsardzība, kā arī
  dzimumu līdztiesība un
  sieviešu un meiteņu
  iespēju nodrošināšana sievietēm, būtu

  būtu konsekventi
  jāatspoguļo
  un jāintegrē
  visā šīs regulas īstenošanas

  piemērošanas
  gaitā, Savienības palīdzībai saskaņā ar tematiskajām programmām cilvēktiesību, demokrātijas un pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  un vietējo iestāžu
  jomās vajadzētu būt īpašai papildinošai un papildu lomai, pateicoties tās globālajam raksturam un rīcības neatkarībai no attiecīgo trešo valstu valdību un publisko iestāžu piekrišanas.
  Šādi rīkojoties, Savienībai būtu jāpievērš īpaša uzmanība valstīm un steidzami risināmām situācijām, kurās cilvēktiesības un pamatbrīvības ir visvairāk apdraudētas un kurās minēto tiesību un brīvību neievērošana ir īpaši izteikta un sistemātiska, kā arī situācijām, kad ir apdraudēta pilsoniskās sabiedrības telpa. Šajā regulā paredzētā Savienības palīdzība būtu jāizstrādā tā, lai būtu iespējams atbalstīt pilsonisko sabiedrību un sadarboties un veidot partnerattiecības ar tās pārstāvjiem saistībā ar sensitīviem jautājumiem un cilvēktiesību un demokrātijas jautājumiem, nodrošinot elastīgumu un nepieciešamo reaģētspēju, lai varētu rīkoties atkarībā no mainīgiem apstākļiem, palīdzības saņēmēju vajadzībām vai krīzes periodiem un, ja nepieciešams, veicināt pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanu. Šādos gadījumos kā politiskās prioritātes būtu jānosaka starptautisko tiesību ievērošanas veicināšana un rīcības līdzekļu nodrošināšana vietējai pilsoniskajai sabiedrībai un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām cilvēktiesību jomā, lai sekmētu darbu, kas tiek veikts ļoti sarežģītos apstākļos. Ar šo regulu būtu arī jāpiedāvā iespēja pilsoniskās sabiedrības organizācijām nepieciešamības gadījumā ātri un efektīvi saņemt nelielas dotācijas, it sevišķi visgrūtākajās, piemēram, nestabilitātes, krīzes un starpkopienu spriedzes, situācijas. [Gr. 33.

| (25a) | Saskaņā ar LES 2., 3. un 21. pantu un LESD 8. pantu šīs regulas īstenošanai būtu jābalstās uz dzimumu līdztiesības un sieviešu un meiteņu iespēju veidošanas principiem, turklāt ar to būtu jācenšas aizsargāt un veicināt sieviešu tiesības saskaņā ar dzimumu līdztiesības rīcības plānu II, Padomes 2018. gada 10. decembra secinājumiem par sievietēm, mieru un drošību, Eiropas Padomes Stambulas konvenciju un Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam 5. mērķi. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(25a)

Saskaņā ar LES 2., 3. un 21. pantu un LESD 8. pantu šīs regulas īstenošanai būtu jābalstās uz dzimumu līdztiesības un sieviešu un meiteņu iespēju veidošanas principiem, turklāt ar to būtu jācenšas aizsargāt un veicināt sieviešu tiesības saskaņā ar dzimumu līdztiesības rīcības plānu II, Padomes 2018. gada 10. decembra secinājumiem par sievietēm, mieru un drošību, Eiropas Padomes Stambulas konvenciju un Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam 5. mērķi. [Gr. 34]

| (25b) | Ar šo regulu būtu jārisina un jāīsteno integrēta pieeja sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības veicināšanai visā pasaulē, tostarp atbalstot organizācijas, kas nodarbojas ar seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību veicināšanu (piekļuve kvalitatīvai un pieejamai informācijai, izglītībai un pakalpojumiem), un apkarojot ar dzimumu saistītu vardarbību un diskrimināciju, kā arī atzīstot un risinot ciešo saikni starp miera, drošības, attīstības un dzimumu līdztiesības jautājumiem. Šim darbam vajadzētu būt saskaņotam ar attiecīgiem starptautiskiem un Eiropas principiem un konvencijām un jāveicina to īstenošana. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(25b)

Ar šo regulu būtu jārisina un jāīsteno integrēta pieeja sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības veicināšanai visā pasaulē, tostarp atbalstot organizācijas, kas nodarbojas ar seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību veicināšanu (piekļuve kvalitatīvai un pieejamai informācijai, izglītībai un pakalpojumiem), un apkarojot ar dzimumu saistītu vardarbību un diskrimināciju, kā arī atzīstot un risinot ciešo saikni starp miera, drošības, attīstības un dzimumu līdztiesības jautājumiem. Šim darbam vajadzētu būt saskaņotam ar attiecīgiem starptautiskiem un Eiropas principiem un konvencijām un jāveicina to īstenošana. [Gr. 35]

| (26) | Pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāpieņem plašs dalībnieku loks ar dažādām

  daudzveidīgām
  lomām un pilnvarām, kas ietver visus nevalstiskās, bezpeļņas struktūras, bezpartejiskas un nevardarbīgas struktūras, ar kuru starpniecību cilvēki organizējas, lai censtos sasniegt kopīgus mērķus un ideālus, vai tie būtu politiski, kultūras, sociāli,
  reliģiski, vidiski
  vai ekonomiski
  , vai arī to mērķis ir prasīt atbildību no iestādēm
  . Darbojoties vietējā, valsts, reģionālā un starptautiskā mērogā, tās ietver pilsētu un lauku, formālas un neformālas organizācijas.
  Citas iestādes vai dalībnieki, kas ar šo regulu nav īpaši izslēgti, var saņemt finansējumu, ja tas ir nepieciešams šīs regulas mērķu sasniegšanai
  . [Gr. 36] |
| --- | --- |

(26)

Pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāpieņem plašs dalībnieku loks ar dažādām

  daudzveidīgām
  lomām un pilnvarām, kas ietver visus nevalstiskās, bezpeļņas struktūras, bezpartejiskas un nevardarbīgas struktūras, ar kuru starpniecību cilvēki organizējas, lai censtos sasniegt kopīgus mērķus un ideālus, vai tie būtu politiski, kultūras, sociāli,
  reliģiski, vidiski
  vai ekonomiski
  , vai arī to mērķis ir prasīt atbildību no iestādēm
  . Darbojoties vietējā, valsts, reģionālā un starptautiskā mērogā, tās ietver pilsētu un lauku, formālas un neformālas organizācijas.
  Citas iestādes vai dalībnieki, kas ar šo regulu nav īpaši izslēgti, var saņemt finansējumu, ja tas ir nepieciešams šīs regulas mērķu sasniegšanai
  . [Gr. 36]

| (26a) | Saskaņā ar Konsensu par attīstību Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāveicina pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) un vietējo iestāžu līdzdalība ilgtspējīgas attīstības un IAM īstenošanā, tostarp attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu, pamatbrīvībām, cilvēktiesībām un sociālo taisnīgumu, kā arī to līdzdalība sociālo pamatpakalpojumu sniegšanā iedzīvotājiem, kuru vajadzības ir vislielākās. Savienībai un dalībvalstīm būtu jāatzīst pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo iestāžu dažādie uzdevumi un tas, ka vietējās iestādes veicina teritoriālu pieeju attīstībai, tostarp decentralizācijas procesus, līdzdalību, pārraudzību un pārskatatbildību. Savienībai un dalībvalstīm būtu jāatbalsta PSO darbības telpa un veicinoša vide, kā arī jāpalielina atbalsts PSO un vietējo iestāžu spēju veidošanai, lai stiprinātu to ietekmi ilgtspējīgas attīstības procesā un uzlabotu politisko, sociālo, vides un ekonomisko dialogu, tostarp īstenojot pilsoniskās sabiedrības atbalsta programmas. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(26a)

Saskaņā ar Konsensu par attīstību Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāveicina pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) un vietējo iestāžu līdzdalība ilgtspējīgas attīstības un IAM īstenošanā, tostarp attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu, pamatbrīvībām, cilvēktiesībām un sociālo taisnīgumu, kā arī to līdzdalība sociālo pamatpakalpojumu sniegšanā iedzīvotājiem, kuru vajadzības ir vislielākās. Savienībai un dalībvalstīm būtu jāatzīst pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo iestāžu dažādie uzdevumi un tas, ka vietējās iestādes veicina teritoriālu pieeju attīstībai, tostarp decentralizācijas procesus, līdzdalību, pārraudzību un pārskatatbildību. Savienībai un dalībvalstīm būtu jāatbalsta PSO darbības telpa un veicinoša vide, kā arī jāpalielina atbalsts PSO un vietējo iestāžu spēju veidošanai, lai stiprinātu to ietekmi ilgtspējīgas attīstības procesā un uzlabotu politisko, sociālo, vides un ekonomisko dialogu, tostarp īstenojot pilsoniskās sabiedrības atbalsta programmas. [Gr. 37]

| (26b) | Savienībai būtu jāatbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas un jāsekmē to lielāka stratēģiska iesaiste visos ārējos instrumentos un programmās, tostarp ģeogrāfiskajās programmās un ātrās reaģēšanas pasākumos saskaņā ar šo regulu, ievērojot Padomes 2012. gada 15. oktobra paziņojumu “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi — Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā”. [Gr. 38] |
| --- | --- |

(26b)

Savienībai būtu jāatbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas un jāsekmē to lielāka stratēģiska iesaiste visos ārējos instrumentos un programmās, tostarp ģeogrāfiskajās programmās un ātrās reaģēšanas pasākumos saskaņā ar šo regulu, ievērojot Padomes 2012. gada 15. oktobra paziņojumu “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi — Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā”. [Gr. 38]

| (27) | Ar šo regulu nosaka finansējumu šim Instrumentam, kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes galvenā atsauces summa ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (33) 17. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(27)

Ar šo regulu nosaka finansējumu šim Instrumentam, kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes galvenā atsauces summa ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (33) 17. punkta nozīmē.

| (28) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām
  , aizsargāt vidi un cīnīties pret bioloģiskās daudzveidības zaudēšanu
  atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu
  , Konvenciju par bioloģisko daudzveidību
  un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šai regulai vajadzētu palīdzēt Savienības politikā integrēt rīcību klimata
  un vides
  jomā un sasniegt vispārēju mērķi, proti 25 % no

  par
  Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai
  un atbalsta darbībām ar skaidriem un identificējamiem līdzieguvumiem dažādās nozarēs
  . Paredzams, ka darbības saskaņā ar šo regulu sekmēs mērķi novirzīt 25 %

  45
   % no tās kopējā finansējuma klimata jomas mērķiem
  , vides pārvaldībai un aizsardzībai, bioloģiskajai daudzveidībai un pārtuksnešošanās apkarošanai, turklāt 30 % no kopējā finansējuma būtu jāatvēl klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās darbībām
  . Attiecīgās darbības tiks noteiktas šīs regulas īstenošanas

  piemērošanas
  gaitā, un kopējais ieguldījums no šīs regulas būtu jāiekļauj attiecīgajos izvērtējumos un pārskatīšanas procesos.
  Savienības darbībām šajā jomā būtu jāveicina Parīzes nolīguma un Riodežaneiro konvenciju ievērošana, un tās nedrīkstētu veicināt vides degradāciju vai kaitēt videi vai klimatam. Darbībās un pasākumos, kas palīdz sasniegt mērķi klimata jomā, īpaši uzsver atbalstu centieniem pielāgoties klimata pārmaiņām nabadzīgās, īpaši neaizsargātās valstīs, un tajās būtu jāņem vērā saikne starp klimatu, mieru un drošību, iespēju nodrošināšanu sievietēm un cīņu pret nabadzību. Šai regulai būtu jāveicina dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana un jāveicina ilgtspējīga un droša kalnrūpniecība, mežu apsaimniekošana un lauksaimniecība
  . [Gr. 39] |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām
  , aizsargāt vidi un cīnīties pret bioloģiskās daudzveidības zaudēšanu
  atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu
  , Konvenciju par bioloģisko daudzveidību
  un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šai regulai vajadzētu palīdzēt Savienības politikā integrēt rīcību klimata
  un vides
  jomā un sasniegt vispārēju mērķi, proti 25 % no

  par
  Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai
  un atbalsta darbībām ar skaidriem un identificējamiem līdzieguvumiem dažādās nozarēs
  . Paredzams, ka darbības saskaņā ar šo regulu sekmēs mērķi novirzīt 25 %

  45
   % no tās kopējā finansējuma klimata jomas mērķiem
  , vides pārvaldībai un aizsardzībai, bioloģiskajai daudzveidībai un pārtuksnešošanās apkarošanai, turklāt 30 % no kopējā finansējuma būtu jāatvēl klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās darbībām
  . Attiecīgās darbības tiks noteiktas šīs regulas īstenošanas

  piemērošanas
  gaitā, un kopējais ieguldījums no šīs regulas būtu jāiekļauj attiecīgajos izvērtējumos un pārskatīšanas procesos.
  Savienības darbībām šajā jomā būtu jāveicina Parīzes nolīguma un Riodežaneiro konvenciju ievērošana, un tās nedrīkstētu veicināt vides degradāciju vai kaitēt videi vai klimatam. Darbībās un pasākumos, kas palīdz sasniegt mērķi klimata jomā, īpaši uzsver atbalstu centieniem pielāgoties klimata pārmaiņām nabadzīgās, īpaši neaizsargātās valstīs, un tajās būtu jāņem vērā saikne starp klimatu, mieru un drošību, iespēju nodrošināšanu sievietēm un cīņu pret nabadzību. Šai regulai būtu jāveicina dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana un jāveicina ilgtspējīga un droša kalnrūpniecība, mežu apsaimniekošana un lauksaimniecība
  . [Gr. 39]

| (29) | Ir būtiski vēl vairāk palielināt sadarbību 25 % no ar partnervalstīm migrācijas jomā, izmantojot priekšrocības, ko sniedz labi pārvaldīta

  var dot savstarpēju labumu no sakārtotas, drošas
  un atbilstīga migrācija, un
  atbildīgas migrācijas
  efektīvi risinot

  risināt
  neatbilstīgas migrācijas
  un piespiedu pārvietošanas
  jautājumu. Šādai sadarbībai būtu jāpalīdz
  atvieglot drošus un likumīgus ceļus migrācijai un patvērumam,
  nodrošināt piekļuve

  piekļuvi
  starptautiskajai aizsardzībai, risināt neatbilstīgās migrācijas
  un piespiedu pārvietošanas
  pamatcēloņus
  , sadarboties ar diasporām
  , uzlabot robežu pārvaldību un veikt pasākumus
  neatbilstīgas migrācijas
  , cīņā pret neatbilstīgo migrāciju, cilvēku tirdzniecību

  tirdzniecības
  un migrantu kontrabandu

  kontrabandas novēršanā
  , un vajadzības gadījumā strādāt pie
  drošas, cienīgas un ilgtspējīgas
  atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas,
  ņemot vērā ar konfliktiem saistītus aspektus,
  pamatojoties uz savstarpēju pārskatatbildību un pilnībā ievērojot humanitārās un cilvēktiesību saistības. Tādējādi trešo valstu efektīvai sadarbībai ar Savienību šajā jomā vajadzētu būt šīs regulas vispārējo principu neatņemamai sastāvdaļai.

  saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem. Ir svarīgi saskaņot migrācijas un attīstības sadarbības politiku,
  lai nodrošinātu, ka attīstības palīdzība atbalsta partnervalstis efektīvākā migrācijas pārvaldīšanā, ir svarīga lielāka saskaņotība starp migrācijas un attīstības sadarbības politiku

  palīdz partnervalstīm apkarot nabadzību un nevienlīdzību
  ,
  veicināt tiesības un brīvības, kā arī veicināt pienācīgu, drošu
  un
  atbildīgu migrācijas pārvaldību
  . Šai regulai būtu jāsekmē koordinēta, holistiska un strukturēta pieeja migrācijai, maksimāli palielinot sinerģiju un
  migrācijas un mobilitātes pozitīvo ietekmi uz attīstību
  . [Gr. 40] |
| --- | --- |

(29)

Ir būtiski vēl vairāk palielināt sadarbību 25 % no ar partnervalstīm migrācijas jomā, izmantojot priekšrocības, ko sniedz labi pārvaldīta

  var dot savstarpēju labumu no sakārtotas, drošas
  un atbilstīga migrācija, un
  atbildīgas migrācijas
  efektīvi risinot

  risināt
  neatbilstīgas migrācijas
  un piespiedu pārvietošanas
  jautājumu. Šādai sadarbībai būtu jāpalīdz
  atvieglot drošus un likumīgus ceļus migrācijai un patvērumam,
  nodrošināt piekļuve

  piekļuvi
  starptautiskajai aizsardzībai, risināt neatbilstīgās migrācijas
  un piespiedu pārvietošanas
  pamatcēloņus
  , sadarboties ar diasporām
  , uzlabot robežu pārvaldību un veikt pasākumus
  neatbilstīgas migrācijas
  , cīņā pret neatbilstīgo migrāciju, cilvēku tirdzniecību

  tirdzniecības
  un migrantu kontrabandu

  kontrabandas novēršanā
  , un vajadzības gadījumā strādāt pie
  drošas, cienīgas un ilgtspējīgas
  atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas,
  ņemot vērā ar konfliktiem saistītus aspektus,
  pamatojoties uz savstarpēju pārskatatbildību un pilnībā ievērojot humanitārās un cilvēktiesību saistības. Tādējādi trešo valstu efektīvai sadarbībai ar Savienību šajā jomā vajadzētu būt šīs regulas vispārējo principu neatņemamai sastāvdaļai.

  saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem. Ir svarīgi saskaņot migrācijas un attīstības sadarbības politiku,
  lai nodrošinātu, ka attīstības palīdzība atbalsta partnervalstis efektīvākā migrācijas pārvaldīšanā, ir svarīga lielāka saskaņotība starp migrācijas un attīstības sadarbības politiku

  palīdz partnervalstīm apkarot nabadzību un nevienlīdzību
  ,
  veicināt tiesības un brīvības, kā arī veicināt pienācīgu, drošu
  un
  atbildīgu migrācijas pārvaldību
  . Šai regulai būtu jāsekmē koordinēta, holistiska un strukturēta pieeja migrācijai, maksimāli palielinot sinerģiju un
  migrācijas un mobilitātes pozitīvo ietekmi uz attīstību
  . [Gr. 40]

| (30) | Šai regulai būtu jādod Savienībai iespēja reaģēt uz problēmām, vajadzībām un iespējām saistībā ar migrāciju, papildinot Savienības migrācijas politiku

  un attīstības politikas virzienus
  . Lai sekmētu šo mērķi
  , palielinātu migrācijas ieguldījumu attīstībā
  un neskarot neparedzētus apstākļus,
  jaunas problēmas vai jaunas vajadzības
  ,
  maksimāli
  10 % no tās finansējuma ir paredzēts veltīt,
  lai risinātu
  neatbilstīgas
  pamatcēloņus un sniegtu atbalstu pastiprinātai iesaistei drošas, sakārtotas, likumīgas
  un
  atbildīgas
  migrācijas
  veicināšanā un plānotas un labi pārvaldītas migrācijas politikas
  un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņu risināšanai un migrācijas vadības un pārvaldības atbalstīšanai

  īstenošanā
  , tostarp
  aizsargājot
  bēgļu un migrantu
  tiesības saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības
  tiesību
  aktiem
  šīs regulas mērķu ietvaros.
  Ar šo regulu būtu arī jāveicina intelektuālā darbaspēka emigrācijas problēmas risināšana un jāpalīdz atbalstīt pārvietoto personu un uzņēmēju kopienu vajadzības, jo īpaši nodrošinot piekļuvi pamatpakalpojumiem un radot iztikas nodrošināšanas iespējas. [Gr. 41] |
| --- | --- |

(30)

Šai regulai būtu jādod Savienībai iespēja reaģēt uz problēmām, vajadzībām un iespējām saistībā ar migrāciju, papildinot Savienības migrācijas politiku

  un attīstības politikas virzienus
  . Lai sekmētu šo mērķi
  , palielinātu migrācijas ieguldījumu attīstībā
  un neskarot neparedzētus apstākļus,
  jaunas problēmas vai jaunas vajadzības
  ,
  maksimāli
  10 % no tās finansējuma ir paredzēts veltīt,
  lai risinātu
  neatbilstīgas
  pamatcēloņus un sniegtu atbalstu pastiprinātai iesaistei drošas, sakārtotas, likumīgas
  un
  atbildīgas
  migrācijas
  veicināšanā un plānotas un labi pārvaldītas migrācijas politikas
  un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņu risināšanai un migrācijas vadības un pārvaldības atbalstīšanai

  īstenošanā
  , tostarp
  aizsargājot
  bēgļu un migrantu
  tiesības saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības
  tiesību
  aktiem
  šīs regulas mērķu ietvaros.
  Ar šo regulu būtu arī jāveicina intelektuālā darbaspēka emigrācijas problēmas risināšana un jāpalīdz atbalstīt pārvietoto personu un uzņēmēju kopienu vajadzības, jo īpaši nodrošinot piekļuvi pamatpakalpojumiem un radot iztikas nodrošināšanas iespējas. [Gr. 41]

| (30a) | Ir apliecinājies, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) un pakalpojumi ir ilgtspējīgas attīstības un iekļaujošas izaugsmes veicinātāji. Tie var būt svarīgi aspekti, uzlabojot iedzīvotāju dzīves apstākļus pat nabadzīgākajās valstīs, it sevišķi nodrošinot iespējas sievietēm un meitenēm, uzlabojot demokrātisku pārvaldību un pārredzamību un sekmējot ražīgumu un darbvietu radīšanu. Tomēr problēmas gan reģionos, gan to starpā joprojām rada savienojumi un pieejamība cenu ziņā, jo ir lielas atšķirības starp valstīm ar augstiem ienākumiem un valstīm ar zemiem ienākumiem, kā arī starp pilsētām un lauku apgabaliem. Ar šo regulu tāpēc būtu jāpalīdz Savienībai turpināt digitalizācijas integrāciju Savienības attīstības politikas virzienos. [Gr. 42] |
| --- | --- |

(30a)

Ir apliecinājies, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) un pakalpojumi ir ilgtspējīgas attīstības un iekļaujošas izaugsmes veicinātāji. Tie var būt svarīgi aspekti, uzlabojot iedzīvotāju dzīves apstākļus pat nabadzīgākajās valstīs, it sevišķi nodrošinot iespējas sievietēm un meitenēm, uzlabojot demokrātisku pārvaldību un pārredzamību un sekmējot ražīgumu un darbvietu radīšanu. Tomēr problēmas gan reģionos, gan to starpā joprojām rada savienojumi un pieejamība cenu ziņā, jo ir lielas atšķirības starp valstīm ar augstiem ienākumiem un valstīm ar zemiem ienākumiem, kā arī starp pilsētām un lauku apgabaliem. Ar šo regulu tāpēc būtu jāpalīdz Savienībai turpināt digitalizācijas integrāciju Savienības attīstības politikas virzienos. [Gr. 42]

| (30b) | Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kas pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju, uzsvērts, ka ir svarīgi veicināt miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības — gan 16. ilgtspējīgas attīstības mērķa (IAM), gan arī citu attīstības politikas rezultātu sasniegšanas nolūkā. IAM Nr. 16.a ir konkrēti aicināts “Nostiprināt attiecīgās valstu iestādes — cita starpā ar starptautiskās sadarbības starpniecību — spēju veidošanai visos līmeņos, jo īpaši jaunattīstības valstīs, lai novērstu vardarbību un apkarotu terorismu un noziedzību”. [Gr. 43] |
| --- | --- |

(30b)

Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kas pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju, uzsvērts, ka ir svarīgi veicināt miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības — gan 16. ilgtspējīgas attīstības mērķa (IAM), gan arī citu attīstības politikas rezultātu sasniegšanas nolūkā. IAM Nr. 16.a ir konkrēti aicināts “Nostiprināt attiecīgās valstu iestādes — cita starpā ar starptautiskās sadarbības starpniecību — spēju veidošanai visos līmeņos, jo īpaši jaunattīstības valstīs, lai novērstu vardarbību un apkarotu terorismu un noziedzību”. [Gr. 43]

| (30c) | Ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas augsta līmeņa sanāksmes 2016. gada 19. februāra paziņojumu tika atjauninātas norādes ziņošanai par oficiālo attīstības palīdzību miera un drošības jomā. Saskaņā ar šo regulu veiktu darbību finansēšana ir oficiālā attīstības palīdzība, ja tā atbilst kritērijiem, kas noteikti minētajās ziņošanas norādēs vai jebkurās turpmākās ziņošanas norādēs, par ko Attīstības palīdzības komiteja vienojas. [Gr. 44] |
| --- | --- |

(30c)

Ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas augsta līmeņa sanāksmes 2016. gada 19. februāra paziņojumu tika atjauninātas norādes ziņošanai par oficiālo attīstības palīdzību miera un drošības jomā. Saskaņā ar šo regulu veiktu darbību finansēšana ir oficiālā attīstības palīdzība, ja tā atbilst kritērijiem, kas noteikti minētajās ziņošanas norādēs vai jebkurās turpmākās ziņošanas norādēs, par ko Attīstības palīdzības komiteja vienojas. [Gr. 44]

| (30d) | Spēju veidošana attīstības un drošības atbalstam attīstības nolūkā būtu jāizmanto tikai ārkārtas gadījumos, kuros regulas mērķus nevar īstenot ar citām attīstības sadarbības darbībām. Sniedzot atbalstu drošības sektora dalībniekiem trešās valstīs, tostarp ārkārtas apstākļos — militāru atbalstu, konfliktu novēršanas, krīžu pārvarēšanas vai stabilizācijas kontekstā, ir būtiski nodrošināt piemērotus apstākļus attīstībai un nabadzības izskaušanai. Laba pārvaldība, efektīva demokrātiska kontrole un drošības sistēmas, tostarp militārā sektora civilā pārraudzība, kā arī cilvēktiesību un tiesiskuma principu ievērošana ikvienā gadījumā ir būtiski labi funkcionējošas valsts atribūti, un tie būtu jāveicina ar plašāku atbalstu drošības sektora reformām trešās valstīs. [Gr. 45] |
| --- | --- |

(30d)

Spēju veidošana attīstības un drošības atbalstam attīstības nolūkā būtu jāizmanto tikai ārkārtas gadījumos, kuros regulas mērķus nevar īstenot ar citām attīstības sadarbības darbībām. Sniedzot atbalstu drošības sektora dalībniekiem trešās valstīs, tostarp ārkārtas apstākļos — militāru atbalstu, konfliktu novēršanas, krīžu pārvarēšanas vai stabilizācijas kontekstā, ir būtiski nodrošināt piemērotus apstākļus attīstībai un nabadzības izskaušanai. Laba pārvaldība, efektīva demokrātiska kontrole un drošības sistēmas, tostarp militārā sektora civilā pārraudzība, kā arī cilvēktiesību un tiesiskuma principu ievērošana ikvienā gadījumā ir būtiski labi funkcionējošas valsts atribūti, un tie būtu jāveicina ar plašāku atbalstu drošības sektora reformām trešās valstīs. [Gr. 45]

| (30e) | Šī regula būtu jābalsta uz secinājumiem, kas būs ietverti novērtējumā, kurš Komisija jāsagatavo līdz 2020. gada jūnijam un kura sagatavošanas procesā notiks arī plašas sabiedriskās apspriešanas ar dažādām ieinteresētajām personām, lai izvērtētu, vai spēju veidošana attīstības un drošības atbalstam attīstības nolūkā, ko īsteno Savienības un tās dalībvalstu finansētās drošības un attīstības saiknes ietvaros, ir saskaņota ar globālo stratēģiju un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. [Gr. 46] |
| --- | --- |

(30e)

Šī regula būtu jābalsta uz secinājumiem, kas būs ietverti novērtējumā, kurš Komisija jāsagatavo līdz 2020. gada jūnijam un kura sagatavošanas procesā notiks arī plašas sabiedriskās apspriešanas ar dažādām ieinteresētajām personām, lai izvērtētu, vai spēju veidošana attīstības un drošības atbalstam attīstības nolūkā, ko īsteno Savienības un tās dalībvalstu finansētās drošības un attīstības saiknes ietvaros, ir saskaņota ar globālo stratēģiju un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. [Gr. 46]

| (30f) | Savienībai visās darbībās un programmās, kuras paredz šī regula, būtu arī jāveicina pieeja, kurā ņem vērā ar konfliktiem un dzimumu līdztiesību saistītus aspektus, lai nepieļautu negatīvu ietekmi un maksimāli palielinātu pozitīvu ietekmi. [Gr. 47] |
| --- | --- |

(30f)

Savienībai visās darbībās un programmās, kuras paredz šī regula, būtu arī jāveicina pieeja, kurā ņem vērā ar konfliktiem un dzimumu līdztiesību saistītus aspektus, lai nepieļautu negatīvu ietekmi un maksimāli palielinātu pozitīvu ietekmi. [Gr. 47]

| (31) | Uz šo regulu būtu jāattiecina horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046... (34) (Finanšu regul) un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu pārvaldību, finansiālo palīdzību, budžeta atbalstu, trasta fondus, finanšu instrumentus un budžeta garantijas, un paredz pārbaudes par finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs un trešās valstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtiska pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. |
| --- | --- |

(31)

Uz šo regulu būtu jāattiecina horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046... (34) (Finanšu regul) un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu pārvaldību, finansiālo palīdzību, budžeta atbalstu, trasta fondus, finanšu instrumentus un budžeta garantijas, un paredz pārbaudes par finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs un trešās valstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtiska pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.

| (32) | Finansēšanas veidi un īstenošanas

  piemērošanas
  metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju
  partneru vajadzībām, prioritātēm, īpašo situāciju,
  to
  nozīmību, ilgtspēju un
  spēju
  nodrošināt atbilstību attīstības efektivitātes principiem,
  sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.
  Ar šo regulu būtu jāstiprina un jāpalielina Eiropas Demokrātijas fonda (EED) nozīme, jo tas ir fonds, ko Eiropas iestādes pilnvarojušas atbalstīt demokrātiju, pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesības visā pasaulē. Būtu jānodrošina EED administratīvais elastīgums un finansiālas iespējas izmaksāt mērķētas dotācijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem Eiropas kaimiņvalstīs, kuri atbalsta Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošanu, it īpaši attiecībā uz demokrātijas attīstību, cilvēktiesībām, brīvām vēlēšanām un tiesiskumu. [Gr. 48] |
| --- | --- |

(32)

Finansēšanas veidi un īstenošanas

  piemērošanas
  metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju
  partneru vajadzībām, prioritātēm, īpašo situāciju,
  to
  nozīmību, ilgtspēju un
  spēju
  nodrošināt atbilstību attīstības efektivitātes principiem,
  sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.
  Ar šo regulu būtu jāstiprina un jāpalielina Eiropas Demokrātijas fonda (EED) nozīme, jo tas ir fonds, ko Eiropas iestādes pilnvarojušas atbalstīt demokrātiju, pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesības visā pasaulē. Būtu jānodrošina EED administratīvais elastīgums un finansiālas iespējas izmaksāt mērķētas dotācijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem Eiropas kaimiņvalstīs, kuri atbalsta Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošanu, it īpaši attiecībā uz demokrātijas attīstību, cilvēktiesībām, brīvām vēlēšanām un tiesiskumu. [Gr. 48]

| (33) | Jaunajam Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai plus (“EFIA+”), par pamatu izmantojot savu sekmīgo priekšteci – EFIA (35), būtu jāveido integrēta finanšu pakete, kas nodrošina finansēšanas spējas dotāciju, budžeta garantiju un finanšu instrumentu veidā visā pasaulē. EFIA+ būtu jāatbalsta Ārējo investīciju plāns un jākombinē apvienošanas darbības un budžeta garantijas operācijas, kuras sedz Ārējās darbības garantija, tostarp tās operācijas, kuras sedz valsts riskus, kas saistīti ar aizdevumu operācijām, kuras iepriekš veiktas saskaņā ar ārējo aizdevumu mandātu Eiropas Investīciju bankai. Ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas lomu saskaņā ar Līgumiem un tās pieredzi pēdējo pārdesmit gadu laikā Savienības politikas atbalstīšanā, Eiropas Investīciju bankai būtu arī turpmāk jābūt Komisijas dabiskajai partnerei operāciju
  piemērošanā
  saskaņā ar Ārējās darbības garantiju.
  Citām daudzpusējām attīstības bankām (MDB) vai ES valstu attīstības bankām (NDB) arī ir prasmes un kapitāls, kas var būtiski palielināt Savienības attīstības politikas ietekmi, tādēļ šajā regulā būtu stingri jāveicina to līdzdalība saskaņā ar EFIA+. [Gr. 49] |
| --- | --- |

(33)

Jaunajam Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai plus (“EFIA+”), par pamatu izmantojot savu sekmīgo priekšteci – EFIA (35), būtu jāveido integrēta finanšu pakete, kas nodrošina finansēšanas spējas dotāciju, budžeta garantiju un finanšu instrumentu veidā visā pasaulē. EFIA+ būtu jāatbalsta Ārējo investīciju plāns un jākombinē apvienošanas darbības un budžeta garantijas operācijas, kuras sedz Ārējās darbības garantija, tostarp tās operācijas, kuras sedz valsts riskus, kas saistīti ar aizdevumu operācijām, kuras iepriekš veiktas saskaņā ar ārējo aizdevumu mandātu Eiropas Investīciju bankai. Ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas lomu saskaņā ar Līgumiem un tās pieredzi pēdējo pārdesmit gadu laikā Savienības politikas atbalstīšanā, Eiropas Investīciju bankai būtu arī turpmāk jābūt Komisijas dabiskajai partnerei operāciju
  piemērošanā
  saskaņā ar Ārējās darbības garantiju.
  Citām daudzpusējām attīstības bankām (MDB) vai ES valstu attīstības bankām (NDB) arī ir prasmes un kapitāls, kas var būtiski palielināt Savienības attīstības politikas ietekmi, tādēļ šajā regulā būtu stingri jāveicina to līdzdalība saskaņā ar EFIA+. [Gr. 49]

| (34) | EFIA+ mērķim vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgiem indikatīvās plānošanas dokumentiem atbalstīt investīcijas kā palīdzības veidu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā, sekmējot ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomisko,
  kultūras
  un sociālo attīstību un veicinot sociālekonomisko izturētspēju partnervalstīs ar īpašu uzsvaru uz nabadzības izskaušanu,
  konfliktu novēršana un mierpilnu, taisnīgu un iekļaujošu sabiedrību veicināšanu,
  ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi

  ekonomikas attīstību, klimata pārmaiņu risināšanu ar mazināšanas un pielāgošanas pasākumiem, vides degradācijas novēršanu
  , pienācīgu darbvietu radīšanu, ekonomiskajām iespējām, prasmēm un uzņēmējdarbību, sociālekonomiskajām nozarēm, mikrouzņēmumiem, maziem

  atbilstoši attiecīgajiem SDO standartiem un ekonomisko iespēju veidošanu
  ,
  jo īpaši sievietēm
  ,
  jauniešiem
  un vidējiem uzņēmumiem

  neaizsargātiem cilvēkiem. Uzsvars būtu jāliek uz iekļaujošas un vienlīdzīgas kvalitatīvas izglītības nodrošināšanu un prasmju un uzņēmējdarbības attīstību
  ,
  stiprinot izglītības un kultūras struktūras
  ,
  tostarp bērniem ārkārtas humanitārās situācijās un piespiedu pārvietošanas situācijās. Mērķim vajadzētu būt arī atbalstīt stabilu ieguldījumu vidi, industrializāciju
  ,
  sociālekonomiskās nozares, kooperatīvus, sociālos uzņēmumus, mikrouzņēmumus, mazos
  un
  vidējos uzņēmumus
  , kā arī konkrētu

  stiprināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības, kuru trūkums bieži vien ir
  neatbilstīgās migrācijas sociālekonomisko pamatcēloņu risināšanu

  un piespiedu pārvietošanas galvenie sociālekonomiskie pamatcēloņi
  . Īpaša uzmanība būtu jāvelta valstīm, kas identificētas kā valstis, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, vismazāk attīstītajām valstīm un lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī tam, lai uzlabotu svarīgāko sabiedrisko pamatpakalpojumu sniegšanu, panāktu pārtikas nodrošinājumu un uzlabotu dzīves kvalitāti pilsētu iedzīvotājiem, kuru skaits strauji aug, tostarp nodrošinot piemērotus, drošus un cenas ziņā pieejamus mājokļus. EFIA+ būtu jāveicina peļņas/bezpeļņas partnerība kā līdzeklis privātā sektora investīciju novirzīšanai ilgtspējīgai attīstībai un nabadzības izskaušanai. Visos projekta cikla posmos būtu jāveicina arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju un Savienības delegāciju partnervalstīs stratēģiskā iesaiste, lai palīdzētu rast piemērotus risinājumus, kā veicināt kopienu sociālekonomisko attīstību, darbvietu radīšanu un jaunas uzņēmējdarbības iespējas. Investīciju pamatā vajadzētu būt konfliktu analīzei, uzmanības koncentrēšanai uz konfliktu, nepastāvības un nestabilitātes pamatcēloņiem, tādējādi maksimāli palielinot iespējas veicināt mieru un samazināt konfliktu saasināšanas riskus
  . [Gr. 50] |
| --- | --- |

(34)

EFIA+ mērķim vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgiem indikatīvās plānošanas dokumentiem atbalstīt investīcijas kā palīdzības veidu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā, sekmējot ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomisko,
  kultūras
  un sociālo attīstību un veicinot sociālekonomisko izturētspēju partnervalstīs ar īpašu uzsvaru uz nabadzības izskaušanu,
  konfliktu novēršana un mierpilnu, taisnīgu un iekļaujošu sabiedrību veicināšanu,
  ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi

  ekonomikas attīstību, klimata pārmaiņu risināšanu ar mazināšanas un pielāgošanas pasākumiem, vides degradācijas novēršanu
  , pienācīgu darbvietu radīšanu, ekonomiskajām iespējām, prasmēm un uzņēmējdarbību, sociālekonomiskajām nozarēm, mikrouzņēmumiem, maziem

  atbilstoši attiecīgajiem SDO standartiem un ekonomisko iespēju veidošanu
  ,
  jo īpaši sievietēm
  ,
  jauniešiem
  un vidējiem uzņēmumiem

  neaizsargātiem cilvēkiem. Uzsvars būtu jāliek uz iekļaujošas un vienlīdzīgas kvalitatīvas izglītības nodrošināšanu un prasmju un uzņēmējdarbības attīstību
  ,
  stiprinot izglītības un kultūras struktūras
  ,
  tostarp bērniem ārkārtas humanitārās situācijās un piespiedu pārvietošanas situācijās. Mērķim vajadzētu būt arī atbalstīt stabilu ieguldījumu vidi, industrializāciju
  ,
  sociālekonomiskās nozares, kooperatīvus, sociālos uzņēmumus, mikrouzņēmumus, mazos
  un
  vidējos uzņēmumus
  , kā arī konkrētu

  stiprināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības, kuru trūkums bieži vien ir
  neatbilstīgās migrācijas sociālekonomisko pamatcēloņu risināšanu

  un piespiedu pārvietošanas galvenie sociālekonomiskie pamatcēloņi
  . Īpaša uzmanība būtu jāvelta valstīm, kas identificētas kā valstis, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, vismazāk attīstītajām valstīm un lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī tam, lai uzlabotu svarīgāko sabiedrisko pamatpakalpojumu sniegšanu, panāktu pārtikas nodrošinājumu un uzlabotu dzīves kvalitāti pilsētu iedzīvotājiem, kuru skaits strauji aug, tostarp nodrošinot piemērotus, drošus un cenas ziņā pieejamus mājokļus. EFIA+ būtu jāveicina peļņas/bezpeļņas partnerība kā līdzeklis privātā sektora investīciju novirzīšanai ilgtspējīgai attīstībai un nabadzības izskaušanai. Visos projekta cikla posmos būtu jāveicina arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju un Savienības delegāciju partnervalstīs stratēģiskā iesaiste, lai palīdzētu rast piemērotus risinājumus, kā veicināt kopienu sociālekonomisko attīstību, darbvietu radīšanu un jaunas uzņēmējdarbības iespējas. Investīciju pamatā vajadzētu būt konfliktu analīzei, uzmanības koncentrēšanai uz konfliktu, nepastāvības un nestabilitātes pamatcēloņiem, tādējādi maksimāli palielinot iespējas veicināt mieru un samazināt konfliktu saasināšanas riskus
  . [Gr. 50]

| (35) | EFIA+ būtu maksimāli jāpalielina finansējuma papildvērtība, jārisina problēmas saistībā ar tirgus nepilnībām un neoptimālu situāciju investīciju jomā, jānodrošina inovatīvi produkti un jāpiesaista privātā sektora līdzekļi
  , lai optimizētu privātā finansējuma ieguldījumu vietējā ilgtspējīgā attīstībā
  . Privātā sektora iesaistīšanai Savienības sadarbībā ar partnervalstīm, izmantojot EFIA+, būtu jānodrošina izmērāma papildu ietekme uz attīstību,
  pilnībā ievērojot vides aizsardzību un vietējo kopienu tiesības un nepieciešamību pēc iztikas līdzekļiem,
  neizkropļojot
  vietējo
  tirgu un
  neradot negodīgu konkurenci vietējiem ekonomikas dalībniekiem.
  Tai vajadzētu būt izmaksu ziņā efektīvai un tādai, kas balstās uz savstarpēju pārskatatbildību un riska un izmaksu dalīšanu.
  Balstoties uz pienācīgiem pārskatatbildības un pārredzamības kritērijiem,
  EFIA+ būtu jādarbojas kā vienas pieturas aģentūrai, kas saņem finansēšanas priekšlikumus no finanšu iestādēm un publiskiem vai privātiem ieguldītājiem un sniedz visdažādāko finansiālo atbalstu atbilstīgām investīcijām.. [Gr. 51] |
| --- | --- |

(35)

EFIA+ būtu maksimāli jāpalielina finansējuma papildvērtība, jārisina problēmas saistībā ar tirgus nepilnībām un neoptimālu situāciju investīciju jomā, jānodrošina inovatīvi produkti un jāpiesaista privātā sektora līdzekļi
  , lai optimizētu privātā finansējuma ieguldījumu vietējā ilgtspējīgā attīstībā
  . Privātā sektora iesaistīšanai Savienības sadarbībā ar partnervalstīm, izmantojot EFIA+, būtu jānodrošina izmērāma papildu ietekme uz attīstību,
  pilnībā ievērojot vides aizsardzību un vietējo kopienu tiesības un nepieciešamību pēc iztikas līdzekļiem,
  neizkropļojot
  vietējo
  tirgu un
  neradot negodīgu konkurenci vietējiem ekonomikas dalībniekiem.
  Tai vajadzētu būt izmaksu ziņā efektīvai un tādai, kas balstās uz savstarpēju pārskatatbildību un riska un izmaksu dalīšanu.
  Balstoties uz pienācīgiem pārskatatbildības un pārredzamības kritērijiem,
  EFIA+ būtu jādarbojas kā vienas pieturas aģentūrai, kas saņem finansēšanas priekšlikumus no finanšu iestādēm un publiskiem vai privātiem ieguldītājiem un sniedz visdažādāko finansiālo atbalstu atbilstīgām investīcijām.. [Gr. 51]

| (35a) | Daļu no EFIA+ veido ES garantija valsts investīciju darījumiem publiskajā sektorā. Šo ES garantiju nepaplašina un neattiecina uz valstu investīciju operācijām, kas paredz turpmākus aizdevumus privātajam sektoram vai aizdevumus tādām reģionālām struktūrām vai to labā, kuras var piekļūt reģionālajam finansējumam bez valstu garantijām. Lai palīdzētu EIB veikt spēju plānošanu, tai piešķir minimālo garantēto šādu valsts ieguldījumu darījumu apjomu. [Gr. 52] |
| --- | --- |

(35a)

Daļu no EFIA+ veido ES garantija valsts investīciju darījumiem publiskajā sektorā. Šo ES garantiju nepaplašina un neattiecina uz valstu investīciju operācijām, kas paredz turpmākus aizdevumus privātajam sektoram vai aizdevumus tādām reģionālām struktūrām vai to labā, kuras var piekļūt reģionālajam finansējumam bez valstu garantijām. Lai palīdzētu EIB veikt spēju plānošanu, tai piešķir minimālo garantēto šādu valsts ieguldījumu darījumu apjomu. [Gr. 52]

| (36) | Ārējās darbības garantija būtu jāizveido, pilnveidojot pastāvošo EFIA garantiju un Garantiju fondu ārējai darbībai. Ārējās darbības garantijai būtu jāatbalsta EFIA+ darbības, uz ko attiecas budžeta garantijas, makrofinansiālā palīdzība un aizdevumi trešām valstīm, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 77/270/Euratom (36). Šīs darbības būtu jāatbalsta ar apropriācijām saskaņā ar šo regulu kopā ar apropriācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../... (37) (IPA III regula) un EINS regulu, kam vajadzētu segt arī uzkrājumu likmi un saistības, kas izriet no makrofinansiālās palīdzības aizdevumiem un aizdevumiem trešām valstīm, kuras minētas attiecīgi EINS regulas 10. panta 2. punktā. Finansējot EFIA+ darbības, prioritāte būtu jāpiešķir to darbību finansēšanai, kurām ir būtiska ietekme uz uz
  pienācīgas kvalitātes
  darbvietu radīšanu un
  iztikas iespēju radīšanu,
  kuru izmaksu un ieguvumu attiecība veicina investīciju ilgtspēju
  un kuras ar vietējo dalībnieku iesaistīšanos nodrošina augstākās garantijas ilgtspējai un ilgtermiņa ietekmei uz attīstību
  . Darbības, kas tiek atbalstītas ar Ārējās darbības garantiju, būtu pēc vajadzības un saskaņā ar labāka regulējuma prasībām jāpapildina ar vidisko, finansiālo un sociālo aspektu padziļinātu ex ante izvērtējumu,
  tostarp izvērtējot arī ietekmi uz iesaistīto kopienu cilvēktiesībām un iztikas iespējām un ietekmi uz nevienlīdzību, norādot minētās nevienlīdzības iespējamos risinājumus un pienācīgi ņemot vērā iesaistīto kopienu brīvas un iepriekš norunātas piekrišanas principu attiecībā uz investīcijām, kas saistītas ar zemi
  . Ārējās darbības garantija nebūtu jāizmanto sabiedrisko pamatpakalpojumu sniegšanai, par ko joprojām ir atbildīga valdība.
  Būtu jāveic arī ex post novērtējumi, lai novērtētu EFIA+ operāciju ietekmi uz attīstību
  . [Gr. 53] |
| --- | --- |

(36)

Ārējās darbības garantija būtu jāizveido, pilnveidojot pastāvošo EFIA garantiju un Garantiju fondu ārējai darbībai. Ārējās darbības garantijai būtu jāatbalsta EFIA+ darbības, uz ko attiecas budžeta garantijas, makrofinansiālā palīdzība un aizdevumi trešām valstīm, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 77/270/Euratom (36). Šīs darbības būtu jāatbalsta ar apropriācijām saskaņā ar šo regulu kopā ar apropriācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../... (37) (IPA III regula) un EINS regulu, kam vajadzētu segt arī uzkrājumu likmi un saistības, kas izriet no makrofinansiālās palīdzības aizdevumiem un aizdevumiem trešām valstīm, kuras minētas attiecīgi EINS regulas 10. panta 2. punktā. Finansējot EFIA+ darbības, prioritāte būtu jāpiešķir to darbību finansēšanai, kurām ir būtiska ietekme uz uz
  pienācīgas kvalitātes
  darbvietu radīšanu un
  iztikas iespēju radīšanu,
  kuru izmaksu un ieguvumu attiecība veicina investīciju ilgtspēju
  un kuras ar vietējo dalībnieku iesaistīšanos nodrošina augstākās garantijas ilgtspējai un ilgtermiņa ietekmei uz attīstību
  . Darbības, kas tiek atbalstītas ar Ārējās darbības garantiju, būtu pēc vajadzības un saskaņā ar labāka regulējuma prasībām jāpapildina ar vidisko, finansiālo un sociālo aspektu padziļinātu ex ante izvērtējumu,
  tostarp izvērtējot arī ietekmi uz iesaistīto kopienu cilvēktiesībām un iztikas iespējām un ietekmi uz nevienlīdzību, norādot minētās nevienlīdzības iespējamos risinājumus un pienācīgi ņemot vērā iesaistīto kopienu brīvas un iepriekš norunātas piekrišanas principu attiecībā uz investīcijām, kas saistītas ar zemi
  . Ārējās darbības garantija nebūtu jāizmanto sabiedrisko pamatpakalpojumu sniegšanai, par ko joprojām ir atbildīga valdība.
  Būtu jāveic arī ex post novērtējumi, lai novērtētu EFIA+ operāciju ietekmi uz attīstību
  . [Gr. 53]

| (37) | Lai paredzētu elastību, palielinātu pievilcību privātajam sektoram
  , veicinātu godīgu konkurenci
  un maksimāli palielinātu investīciju ietekmi, attiecībā uz atbilstīgajiem partneriem būtu jāparedz atkāpe no noteikumiem, kas saistīti ar Savienības budžeta izpildes metodēm, kuras noteiktas Finanšu regulā. Minētie atbilstīgie partneri varētu būt arī tādas struktūras, kurām nav uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana, un struktūras, kuru darbību reglamentē partnervalsts privāttiesības. [Gr. 54] |
| --- | --- |

(37)

Lai paredzētu elastību, palielinātu pievilcību privātajam sektoram
  , veicinātu godīgu konkurenci
  un maksimāli palielinātu investīciju ietekmi, attiecībā uz atbilstīgajiem partneriem būtu jāparedz atkāpe no noteikumiem, kas saistīti ar Savienības budžeta izpildes metodēm, kuras noteiktas Finanšu regulā. Minētie atbilstīgie partneri varētu būt arī tādas struktūras, kurām nav uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana, un struktūras, kuru darbību reglamentē partnervalsts privāttiesības. [Gr. 54]

| (38) | Lai palielinātu Ārējās darbības garantijas ietekmi, būtu jāparedz iespēja Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu dalībvalstīm un līgumslēdzējām pusēm veikt iemaksas skaidras naudas vai garantijas veidā. Iemaksa garantijas veidā nedrīkstētu pārsniegt 50 % no Savienības garantētās darbību summas. Finanšu saistības, kas izriet no šīs garantijas, nebūtu jāuzkrāj, un kopējam uzkrājumu fondam būtu jānodrošina likviditātes rezerve. |
| --- | --- |

(38)

Lai palielinātu Ārējās darbības garantijas ietekmi, būtu jāparedz iespēja Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu dalībvalstīm un līgumslēdzējām pusēm veikt iemaksas skaidras naudas vai garantijas veidā. Iemaksa garantijas veidā nedrīkstētu pārsniegt 50 % no Savienības garantētās darbību summas. Finanšu saistības, kas izriet no šīs garantijas, nebūtu jāuzkrāj, un kopējam uzkrājumu fondam būtu jānodrošina likviditātes rezerve.

| (39) | Ārējās darbības bieži tiek īstenotas

  piemērotas
  ārkārtīgi nestabilā vidē, kas prasa pastāvīgu un ātru pielāgošanos Savienības partneru mainīgajām vajadzībām un cilvēktiesību
  un pamatbrīvību
  , demokrātijas un labas pārvaldības, drošības un stabilitātes, klimata pārmaiņu un vides, okeānu
  un migrācijas
  globālajām problēmām, kā arī migrācijas krīzei un tās pamatcēloņiem

  tajā skaitā to pamatcēloņiem, piemēram, nabadzībai un nevienlīdzībai
  un
  ietekmei, ko rada arvien pieaugošais pārvietoto personu skaits, īpaši jaunattīstības valstīs
  . Paredzamības principa saskaņošana ar nepieciešamību ātri reaģēt uz jaunām vajadzībām attiecīgi nozīmē, ka jāpielāgo programmu finansiālā īstenošana

  piemērošana
  . Lai palielinātu ES spēju reaģēt uz neparedzētām vajadzībām
  uz kurām neattiecas programmas un plānošanas dokumenti,
  pamatojoties uz Eiropas Attīstības fonda (EAF) sekmīgo pieredzi, rezervei jaunām problēmām un prioritātēm būtu jāatstāj
  iepriekš noteikta
  nepiešķirtu līdzekļu summa. Šī summa būtu jāmobilizē
  pienācīgi pamatotos gadījumos
  saskaņā ar šajā regulā noteiktajām procedūrām. [Gr. 55] |
| --- | --- |

(39)

Ārējās darbības bieži tiek īstenotas

  piemērotas
  ārkārtīgi nestabilā vidē, kas prasa pastāvīgu un ātru pielāgošanos Savienības partneru mainīgajām vajadzībām un cilvēktiesību
  un pamatbrīvību
  , demokrātijas un labas pārvaldības, drošības un stabilitātes, klimata pārmaiņu un vides, okeānu
  un migrācijas
  globālajām problēmām, kā arī migrācijas krīzei un tās pamatcēloņiem

  tajā skaitā to pamatcēloņiem, piemēram, nabadzībai un nevienlīdzībai
  un
  ietekmei, ko rada arvien pieaugošais pārvietoto personu skaits, īpaši jaunattīstības valstīs
  . Paredzamības principa saskaņošana ar nepieciešamību ātri reaģēt uz jaunām vajadzībām attiecīgi nozīmē, ka jāpielāgo programmu finansiālā īstenošana

  piemērošana
  . Lai palielinātu ES spēju reaģēt uz neparedzētām vajadzībām
  uz kurām neattiecas programmas un plānošanas dokumenti,
  pamatojoties uz Eiropas Attīstības fonda (EAF) sekmīgo pieredzi, rezervei jaunām problēmām un prioritātēm būtu jāatstāj
  iepriekš noteikta
  nepiešķirtu līdzekļu summa. Šī summa būtu jāmobilizē
  pienācīgi pamatotos gadījumos
  saskaņā ar šajā regulā noteiktajām procedūrām. [Gr. 55]

| (40) | Tādējādi, ievērojot principu, ka Savienības budžets tiek noteikts katru gadu, šajā regulā būtu jāsaglabā iespēja piemērot elastību, kas jau atļauta Finanšu regulā attiecībā uz citiem politikas virzieniem, proti, līdzekļu pārnešanu un pieejamību citām saistībām, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu lietderīgu izmantojumu gan Savienības iedzīvotāju, gan partnervalstu labā, līdz ar to pēc iespējas optimālāk izmantojot pieejamos Savienības līdzekļus Savienības ārējās darbības intervencēm. |
| --- | --- |

(40)

Tādējādi, ievērojot principu, ka Savienības budžets tiek noteikts katru gadu, šajā regulā būtu jāsaglabā iespēja piemērot elastību, kas jau atļauta Finanšu regulā attiecībā uz citiem politikas virzieniem, proti, līdzekļu pārnešanu un pieejamību citām saistībām, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu lietderīgu izmantojumu gan Savienības iedzīvotāju, gan partnervalstu labā, līdz ar to pēc iespējas optimālāk izmantojot pieejamos Savienības līdzekļus Savienības ārējās darbības intervencēm.

| (41) | Saskaņā ar Padomes Lēmuma .../... (AZT) 83. pantu fiziskām personām un tiesību subjektiem no aizjūras zemēm un teritorijām vajadzētu būt tiesīgiem saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu, ņemot vērā tās noteikumus un mērķus un iespējamos režīmus, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. Turklāt kopīgu interešu jomās būtu jāveicina sadarbība starp partnervalstīm un aizjūras zemēm un teritorijām, kā arī Savienības tālākiem reģioniem saskaņā ar LESD 349. pantu. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar Padomes Lēmuma .../... (AZT) 83. pantu fiziskām personām un tiesību subjektiem no aizjūras zemēm un teritorijām vajadzētu būt tiesīgiem saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu, ņemot vērā tās noteikumus un mērķus un iespējamos režīmus, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. Turklāt kopīgu interešu jomās būtu jāveicina sadarbība starp partnervalstīm un aizjūras zemēm un teritorijām, kā arī Savienības tālākiem reģioniem saskaņā ar LESD 349. pantu.

| (42) | Lai stiprinātu partnervalstu
  demokrātisku
  atbildību par saviem attīstības procesiem un ārējās palīdzības ilgtspēju, Savienībai būtu attiecīgos gadījumos jāveicina pašas partnervalsts iestāžu,
  resursu, zināšanu,
  sistēmu un procedūru izmantošana visos sadarbības projekta cikla aspektos
  , nodrošinot vietējos resursus un zināšanas un vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības pilnīgu iesaisti. Savienībai būtu arī jāparedz apmācības programmas vietējo iestāžu ierēdņiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām par to, kā pieteikties Savienības finansējumam, lai palīdzētu uzlabot to projektu atbilstību un efektivitāti. Šīs programmas būtu jāīsteno attiecīgajās valstīs, nodrošinot to pieejamību valsts valodā, un ar tām būtu jāpapildina jebkādas jau izveidotās attālinātas mācīšanās programmas, lai nodrošinātu mērķtiecīgu un konkrētās valsts vajadzībām atbilstošu apmācību
  . [Gr. 56] |
| --- | --- |

(42)

Lai stiprinātu partnervalstu
  demokrātisku
  atbildību par saviem attīstības procesiem un ārējās palīdzības ilgtspēju, Savienībai būtu attiecīgos gadījumos jāveicina pašas partnervalsts iestāžu,
  resursu, zināšanu,
  sistēmu un procedūru izmantošana visos sadarbības projekta cikla aspektos
  , nodrošinot vietējos resursus un zināšanas un vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības pilnīgu iesaisti. Savienībai būtu arī jāparedz apmācības programmas vietējo iestāžu ierēdņiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām par to, kā pieteikties Savienības finansējumam, lai palīdzētu uzlabot to projektu atbilstību un efektivitāti. Šīs programmas būtu jāīsteno attiecīgajās valstīs, nodrošinot to pieejamību valsts valodā, un ar tām būtu jāpapildina jebkādas jau izveidotās attālinātas mācīšanās programmas, lai nodrošinātu mērķtiecīgu un konkrētās valsts vajadzībām atbilstošu apmācību
  . [Gr. 56]

| (43) | Gada vai daudzgadu rīcības plāni un pasākumi, kas minēti 19. pantā, ir darba programmas saskaņā ar Finanšu regulu. Gada vai daudzgadu rīcības plānus veido vienā dokumentā apkopotu pasākumu kopums. |
| --- | --- |

(43)

Gada vai daudzgadu rīcības plāni un pasākumi, kas minēti 19. pantā, ir darba programmas saskaņā ar Finanšu regulu. Gada vai daudzgadu rīcības plānus veido vienā dokumentā apkopotu pasākumu kopums.

| (44) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (38), Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (39), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (40) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (41) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot efektīvus un samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvo izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (42). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas; šā iemesla dēļ nolīgumos ar trešām valstīm un teritorijām un ar starptautiskām organizācijām un jebkādos līgumos vai nolīgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, būtu jāiekļauj noteikumi, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, Revīzijas palātu un OLAF veikt šādas revīzijas, pārbaudes un apskates uz vietas atbilstīgi to attiecīgajai kompetencei un nodrošina, ka visas Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas piešķir līdzvērtīgas tiesības. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (38), Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (39), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (40) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (41) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot efektīvus un samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvo izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (42). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas; šā iemesla dēļ nolīgumos ar trešām valstīm un teritorijām un ar starptautiskām organizācijām un jebkādos līgumos vai nolīgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, būtu jāiekļauj noteikumi, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, Revīzijas palātu un OLAF veikt šādas revīzijas, pārbaudes un apskates uz vietas atbilstīgi to attiecīgajai kompetencei un nodrošina, ka visas Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas piešķir līdzvērtīgas tiesības.

| (44a) | Lai veicinātu starptautisko cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, krāpšanu, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, viss finansējums saskaņā ar šo regulu būtu jāsniedz pilnīgi pārredzami. Turklāt atbilstīgajiem partneriem nebūtu jāatbalsta nekādas darbības, kas tiek veiktas nelikumīgiem mērķiem, un nebūtu jāpiedalās finansēšanas vai investīciju operācijās ar tādu instrumentu, kas atrodas jurisdikcijā, kura nesadarbojas, vai nodokļu oāzē. Partneriem arī būtu jāatturas no jebkādas nodokļu apiešanas vai agresīvas nodokļu plānošanas shēmu izmantošanas. [Gr. 57] |
| --- | --- |

(44a)

Lai veicinātu starptautisko cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, krāpšanu, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, viss finansējums saskaņā ar šo regulu būtu jāsniedz pilnīgi pārredzami. Turklāt atbilstīgajiem partneriem nebūtu jāatbalsta nekādas darbības, kas tiek veiktas nelikumīgiem mērķiem, un nebūtu jāpiedalās finansēšanas vai investīciju operācijās ar tādu instrumentu, kas atrodas jurisdikcijā, kura nesadarbojas, vai nodokļu oāzē. Partneriem arī būtu jāatturas no jebkādas nodokļu apiešanas vai agresīvas nodokļu plānošanas shēmu izmantošanas. [Gr. 57]

| (45) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas attiecīgo noteikumu īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (43). [Gr. 58] |
| --- | --- |

(45)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas attiecīgo noteikumu īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (43). [Gr. 58]

| (46) | Lai papildinātu
  šīs regulas nebūtiskos elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz to, lai noteiktu Savienības stratēģiju, prioritārās jomas, detalizētus mērķus, paredzamos rezultātus, konkrētus darbības rādītājus un konkrētu finanšu piešķīrumu un sadarbības kārtību katrai ģeogrāfiskajai un tematiskajai programmai, kā arī rīcības plāniem un pasākumiem, kuru pamatā nav plānošanas dokumenti un ar kuriem tiek izveidots darbības satvars cilvēktiesību jomā un riska pārvaldības sistēma, pieņemti lēmumi par vajadzībām, uz kurām neattiecas programmas vai plānošanas dokumenti, un lēmumi par palīdzības apturēšanu, izveidots satvars uz darbības rādītājiem balstītai pieejai, noteiktas uzkrājumu likmes, izveidota uzraudzības un novērtēšanas sistēma un paplašināta darbības joma, iekļaujot arī valstis un teritorijas, uz kurām šīs regula neattiecas. Lai

  vai grozītu šīs regulas nebūtiskos elementus,
  būtu jādeleģē Komisijai
  pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību

  LESD
  290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz 26. panta 3. punktā noteiktajām uzkrājumu likmēm, II, III un IV pielikumā uzskaitītajām sadarbības un intervenču jomām, V pielikumā uzskaitītajām EFIA+ darbību prioritārajām jomām, VI pielikumā minēto EFIA+ pārvaldību, pārskatīt vai papildināt

  un investīciju logiem
  ,
  kā arī
  VII pielikumā minētos

  minētajiem
  darbības rādītājus, ja tas tiek uzskatīts par vajadzīgu, un papildināt šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas sistēmas izveidi

  rādītājiem. [Gr. 59] |
| --- | --- |

(46)

Lai papildinātu
  šīs regulas nebūtiskos elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz to, lai noteiktu Savienības stratēģiju, prioritārās jomas, detalizētus mērķus, paredzamos rezultātus, konkrētus darbības rādītājus un konkrētu finanšu piešķīrumu un sadarbības kārtību katrai ģeogrāfiskajai un tematiskajai programmai, kā arī rīcības plāniem un pasākumiem, kuru pamatā nav plānošanas dokumenti un ar kuriem tiek izveidots darbības satvars cilvēktiesību jomā un riska pārvaldības sistēma, pieņemti lēmumi par vajadzībām, uz kurām neattiecas programmas vai plānošanas dokumenti, un lēmumi par palīdzības apturēšanu, izveidots satvars uz darbības rādītājiem balstītai pieejai, noteiktas uzkrājumu likmes, izveidota uzraudzības un novērtēšanas sistēma un paplašināta darbības joma, iekļaujot arī valstis un teritorijas, uz kurām šīs regula neattiecas. Lai

  vai grozītu šīs regulas nebūtiskos elementus,
  būtu jādeleģē Komisijai
  pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību

  LESD
  290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz 26. panta 3. punktā noteiktajām uzkrājumu likmēm, II, III un IV pielikumā uzskaitītajām sadarbības un intervenču jomām, V pielikumā uzskaitītajām EFIA+ darbību prioritārajām jomām, VI pielikumā minēto EFIA+ pārvaldību, pārskatīt vai papildināt

  un investīciju logiem
  ,
  kā arī
  VII pielikumā minētos

  minētajiem
  darbības rādītājus, ja tas tiek uzskatīts par vajadzīgu, un papildināt šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas sistēmas izveidi

  rādītājiem. [Gr. 59]

| (47) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (44) 22. un 23. punktu šo programmu ir nepiecieJšams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus

  būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji
  , ko izmantot, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī

  ar attiecīgām ieinteresētajām personām, piemēram, pilsonisko sabiedrību un ekspertiem
  , un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 60] |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (44) 22. un 23. punktu šo programmu ir nepiecieJšams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus

  būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji
  , ko izmantot, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī

  ar attiecīgām ieinteresētajām personām, piemēram, pilsonisko sabiedrību un ekspertiem
  , un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 60]

| (48) | Atsauces uz Savienības

  Ņemot vērā šīs regulas plašo raksturu un darbības jomu un lai nodrošinātu saskaņotību starp principiem, mērķiem un izdevumiem atbilstoši šai regulai un atbilstoši citiem ārējās finansēšanas
  instrumentiem Padomes Lēmuma 2010/427/ES (45)
  9. pantā, kuras aizstāj,
  piemēram, EINS regulai vai instrumentiem, kas ir cieši saistīti ar ārējās politikas virzieniem, piemēram, IPA III regulai, horizontālai vadības grupai, kas sastāv no visiem attiecīgajiem Komisijas un EĀDD dienestiem, un kuru vada Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) vai šīs iestādes pārstāvis, vajadzētu būt atbildīgai par politikas virzienu, programmu, mērķu un darbību vadību
  ,
  koordināciju un pārvaldību saskaņā
  ar šo regulu,
  un tā nodrošināt Savienības ārējā finansējuma konsekvenci
  ,
  lietderību un pārredzamību un pārskatatbildību par to. PV/AP būtu jānodrošina Savienības ārējās darbības vispārējā politiskā koordinācija. Attiecībā
  uz
  visām darbībām, tostarp ātrās reaģēšanas darbībām un ārkārtas palīdzības pasākumiem, un visā instrumenta programmu veidošanas
  ,
  plānošanas
  un
  piemērošanas ciklā Augstajam pārstāvim un EĀDD
  būtu lasāmas kā atsauces uz šo regulu, un Komisijai būtu jānodrošina, ka šī regula tiek īstenota saskaņā ar EĀDD lomu, kas paredzēta minētajā lēmumā

  jāsadarbojas ar attiecīgajiem Komisijas locekļiem un dienestiem
  ,
  kurus nosaka, pamatojoties uz paredzētās darbības veidu un mērķiem un balstoties uz to pieredzi. Visi lēmumu priekšlikumi būtu jāsagatavo, ievērojot Komisijas procedūras, un tie būtu jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai
  . [Gr. 61] |
| --- | --- |

(48)

Atsauces uz Savienības

  Ņemot vērā šīs regulas plašo raksturu un darbības jomu un lai nodrošinātu saskaņotību starp principiem, mērķiem un izdevumiem atbilstoši šai regulai un atbilstoši citiem ārējās finansēšanas
  instrumentiem Padomes Lēmuma 2010/427/ES (45)
  9. pantā, kuras aizstāj,
  piemēram, EINS regulai vai instrumentiem, kas ir cieši saistīti ar ārējās politikas virzieniem, piemēram, IPA III regulai, horizontālai vadības grupai, kas sastāv no visiem attiecīgajiem Komisijas un EĀDD dienestiem, un kuru vada Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) vai šīs iestādes pārstāvis, vajadzētu būt atbildīgai par politikas virzienu, programmu, mērķu un darbību vadību
  ,
  koordināciju un pārvaldību saskaņā
  ar šo regulu,
  un tā nodrošināt Savienības ārējā finansējuma konsekvenci
  ,
  lietderību un pārredzamību un pārskatatbildību par to. PV/AP būtu jānodrošina Savienības ārējās darbības vispārējā politiskā koordinācija. Attiecībā
  uz
  visām darbībām, tostarp ātrās reaģēšanas darbībām un ārkārtas palīdzības pasākumiem, un visā instrumenta programmu veidošanas
  ,
  plānošanas
  un
  piemērošanas ciklā Augstajam pārstāvim un EĀDD
  būtu lasāmas kā atsauces uz šo regulu, un Komisijai būtu jānodrošina, ka šī regula tiek īstenota saskaņā ar EĀDD lomu, kas paredzēta minētajā lēmumā

  jāsadarbojas ar attiecīgajiem Komisijas locekļiem un dienestiem
  ,
  kurus nosaka, pamatojoties uz paredzētās darbības veidu un mērķiem un balstoties uz to pieredzi. Visi lēmumu priekšlikumi būtu jāsagatavo, ievērojot Komisijas procedūras, un tie būtu jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai
  . [Gr. 61]

| (48a) | Vajadzības gadījumā šīs regulas piemērošanai būtu jāpapildina pasākumi, kurus Savienība ir pieņēmusi saskaņā ar LES V sadaļas 2. nodaļu, lai sasniegtu kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķus, un pasākumi, kurus Savienība ir pieņēmusi saskaņā ar LESD piekto daļu, un piemērošanai vajadzētu būt saskaņotai ar minētajiem pasākumiem. [Gr. 62] |
| --- | --- |

(48a)

Vajadzības gadījumā šīs regulas piemērošanai būtu jāpapildina pasākumi, kurus Savienība ir pieņēmusi saskaņā ar LES V sadaļas 2. nodaļu, lai sasniegtu kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķus, un pasākumi, kurus Savienība ir pieņēmusi saskaņā ar LESD piekto daļu, un piemērošanai vajadzētu būt saskaņotai ar minētajiem pasākumiem. [Gr. 62]

| (49) | Iecerētajās darbībās, kā paredzēts šeit, būtu stingri jāievēro nosacījumi un procedūras, kas noteikti ar Savienības ierobežojošajiem pasākumiem. [Gr. 64] |
| --- | --- |

(49)

Iecerētajās darbībās, kā paredzēts šeit, būtu stingri jāievēro nosacījumi un procedūras, kas noteikti ar Savienības ierobežojošajiem pasākumiem. [Gr. 64]

| (49a) | Eiropas Parlamentam vajadzētu būt pilnībā iesaistītam instrumentu izstrādes, plānošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmos, lai garantētu politisku kontroli, demokrātisku pārbaudi un pārskatatbildību attiecībā uz Savienības finansējumu ārējās darbības jomā. Būtu jāpastiprina dialogs starp iestādēm, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments šīs regulas piemērošanas laikā spēj īstenot sistemātisku un vienmērīgu politisko kontroli, tādējādi uzlabojot gan efektivitāti, gan leģitimitāti. [Gr. 64] |
| --- | --- |

(49a)

Eiropas Parlamentam vajadzētu būt pilnībā iesaistītam instrumentu izstrādes, plānošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmos, lai garantētu politisku kontroli, demokrātisku pārbaudi un pārskatatbildību attiecībā uz Savienības finansējumu ārējās darbības jomā. Būtu jāpastiprina dialogs starp iestādēm, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments šīs regulas piemērošanas laikā spēj īstenot sistemātisku un vienmērīgu politisko kontroli, tādējādi uzlabojot gan efektivitāti, gan leģitimitāti. [Gr. 64]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu tiek izveidota programma “Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments” (“Instruments”).

Regulā ir izklāstīti Instrumenta mērķi, budžets laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma veidi un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

Ar to tiek izveidots arī Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai plus (“EFIA+”) un Ārējās darbības garantija.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “valsts programma” ir indikatīva programma, kas aptver vienu valsti; |
| --- | --- |

(1)

“valsts programma” ir indikatīva programma, kas aptver vienu valsti;

| (2) | “daudzvalstu programma” ir indikatīva programma, kas aptver vairāk nekā vienu valsti; |
| --- | --- |

(2)

“daudzvalstu programma” ir indikatīva programma, kas aptver vairāk nekā vienu valsti;

| (3) | “pārrobežu sadarbība” ir sadarbība starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm un teritorijām gar Savienības ārējām robežām; |
| --- | --- |

(3)

“pārrobežu sadarbība” ir sadarbība starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm un teritorijām gar Savienības ārējām robežām;

| (4) | “reģionālā programma” ir indikatīva daudzvalstu programma, kas aptver vairāk nekā vienu trešo valsti tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā, kā noteikts 4. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

(4)

“reģionālā programma” ir indikatīva daudzvalstu programma, kas aptver vairāk nekā vienu trešo valsti tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā, kā noteikts 4. panta 2. punktā;

| (5) | “pārreģionālā programma” ir indikatīva daudzvalstu programma, kas aptver vairāk nekā vienu trešo valsti no dažādiem apgabaliem, kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

(5)

“pārreģionālā programma” ir indikatīva daudzvalstu programma, kas aptver vairāk nekā vienu trešo valsti no dažādiem apgabaliem, kā noteikts šīs regulas 4. panta 2. punktā;

| (6) | “tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(6)

“tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktu;

| (6a) | “pilsoniskās sabiedrības organizācijas” ir visas nevalstiskas, bezpeļņas un nevardarbīgas struktūras, kuras cilvēki organizē, lai censtos sasniegt kopīgus mērķus un ideālus, vai tie būtu politiski, kultūras, sociāli, ekonomiski, reliģiski, vidiski vai arī to mērķis būtu prasīt atbildību no iestādēm, kuras darbojas vietējā, valsts, reģionālā vai starptautiskā līmenī, un var ietvert gan pilsētu, gan lauku, gan arī formālas un neformālas organizācijas; saistībā ar cilvēktiesību un demokrātijas tematisko programmu “pilsoniskā sabiedrība” ietver visu veidu indivīdus vai grupas, kuras ir neatkarīgas no valsts un kuru darbības palīdz veicināt cilvēktiesības un demokrātiju, tostarp cilvēktiesību aizstāvji, kā to definē ANO Deklarācijā par atsevišķu personu tiesībām un atbildību; [Gr. 65] |
| --- | --- |

(6a)

“pilsoniskās sabiedrības organizācijas” ir visas nevalstiskas, bezpeļņas un nevardarbīgas struktūras, kuras cilvēki organizē, lai censtos sasniegt kopīgus mērķus un ideālus, vai tie būtu politiski, kultūras, sociāli, ekonomiski, reliģiski, vidiski vai arī to mērķis būtu prasīt atbildību no iestādēm, kuras darbojas vietējā, valsts, reģionālā vai starptautiskā līmenī, un var ietvert gan pilsētu, gan lauku, gan arī formālas un neformālas organizācijas; saistībā ar cilvēktiesību un demokrātijas tematisko programmu “pilsoniskā sabiedrība” ietver visu veidu indivīdus vai grupas, kuras ir neatkarīgas no valsts un kuru darbības palīdz veicināt cilvēktiesības un demokrātiju, tostarp cilvēktiesību aizstāvji, kā to definē ANO Deklarācijā par atsevišķu personu tiesībām un atbildību; [Gr. 65]

| (6b) | “vietējās iestādes” ir valdības vai publisku iestāžu struktūras, kas darbojas vietējā līmenī (piemēram, pašvaldības, kopienas, rajona, apgabala, provinces vai reģionālā līmenī); [Gr. 66] |
| --- | --- |

(6b)

“vietējās iestādes” ir valdības vai publisku iestāžu struktūras, kas darbojas vietējā līmenī (piemēram, pašvaldības, kopienas, rajona, apgabala, provinces vai reģionālā līmenī); [Gr. 66]

| (7) | “investīciju logs” ir mērķa joma EFIA+ garantijas atbalstam investīciju portfeļiem konkrētos reģionos, valstīs vai nozarēs; |
| --- | --- |

(7)

“investīciju logs” ir mērķa joma EFIA+ garantijas atbalstam investīciju portfeļiem konkrētos reģionos, valstīs vai nozarēs;

| (8) | “iemaksu veicējs” ir dalībvalsts, starptautiska finanšu iestāde vai dalībvalsts publiska iestāde, publiska aģentūra vai citas
  publiskas vai privātās
  struktūras, kas kopējā uzkrājumu fondā veic iemaksu skaidras naudas vai garantiju veidā. [Gr. 67] |
| --- | --- |

(8)

“iemaksu veicējs” ir dalībvalsts, starptautiska finanšu iestāde vai dalībvalsts publiska iestāde, publiska aģentūra vai citas
  publiskas vai privātās
  struktūras, kas kopējā uzkrājumu fondā veic iemaksu skaidras naudas vai garantiju veidā. [Gr. 67]

| (8a) | “


  papildvērtība” ir princips, kas nodrošina, ka Ārējās darbības garantija veicina ilgtspējīgu attīstību ar tādu darbību palīdzību, kuras bez šīs papildvērtības nebūtu iespējams veikt vai kuras sniedz pozitīvus rezultātus papildus tam, kas būtu sasniegts bez šīs garantijas, kā arī ar to piesaista privātā sektora finansējumu un novērš tirgus nespēju vai neoptimālu situāciju investīciju jomā un uzlabo investīciju kvalitāti, ilgtspējību, ietekmi vai mērogu. Šis princips nodrošina arī to, ka ar investīciju un finansēšanas operācijām, uz kurām attiecas Ārējās darbības garantija, neaizstāj dalībvalsts atbalstu, privātu finansējumu vai citu Savienības vai starptautiska līmeņa finansiālu intervenci un izvairās ar tām izstumt citas publiskas vai privātas investīcijas. Ar Ārējās darbības garantiju atbalstītiem projektiem parasti ir augstāks riska profils nekā investīciju portfelim, ko atbalsta atbilstīgie partneri saskaņā ar saviem parastajiem investīciju politikas virzieniem bez Ārējās darbības garantijas. [Gr. 68] |
| --- | --- |

(8a)

“


  papildvērtība” ir princips, kas nodrošina, ka Ārējās darbības garantija veicina ilgtspējīgu attīstību ar tādu darbību palīdzību, kuras bez šīs papildvērtības nebūtu iespējams veikt vai kuras sniedz pozitīvus rezultātus papildus tam, kas būtu sasniegts bez šīs garantijas, kā arī ar to piesaista privātā sektora finansējumu un novērš tirgus nespēju vai neoptimālu situāciju investīciju jomā un uzlabo investīciju kvalitāti, ilgtspējību, ietekmi vai mērogu. Šis princips nodrošina arī to, ka ar investīciju un finansēšanas operācijām, uz kurām attiecas Ārējās darbības garantija, neaizstāj dalībvalsts atbalstu, privātu finansējumu vai citu Savienības vai starptautiska līmeņa finansiālu intervenci un izvairās ar tām izstumt citas publiskas vai privātas investīcijas. Ar Ārējās darbības garantiju atbalstītiem projektiem parasti ir augstāks riska profils nekā investīciju portfelim, ko atbalsta atbilstīgie partneri saskaņā ar saviem parastajiem investīciju politikas virzieniem bez Ārējās darbības garantijas. [Gr. 68]

| (8b) | “industrializētas valstis” ir trešās valstis, kas nav jaunattīstības valstis, kuras ir iekļautas ESAO Attīstības palīdzības komitejas (“ESAO DAC”) oficiālās attīstības palīdzības (ODA) saņēmēju sarakstā. [Gr. 69] |
| --- | --- |

(8b)

“industrializētas valstis” ir trešās valstis, kas nav jaunattīstības valstis, kuras ir iekļautas ESAO Attīstības palīdzības komitejas (“ESAO DAC”) oficiālās attīstības palīdzības (ODA) saņēmēju sarakstā. [Gr. 69]

| (8c) | “nabadzība” ir jebkādi apstākļi, kuros cilvēki pieredz trūkumu, un saistībā ar kuriem dažādās sabiedrībās un vietējos kontekstos šos cilvēkus uztver kā nespējīgus; nabadzības pamatdimensijas ir ekonomiskās, cilvēciskās, sociālkulturālās un aizsardzības spējas. [Gr. 70] |
| --- | --- |

(8c)

“nabadzība” ir jebkādi apstākļi, kuros cilvēki pieredz trūkumu, un saistībā ar kuriem dažādās sabiedrībās un vietējos kontekstos šos cilvēkus uztver kā nespējīgus; nabadzības pamatdimensijas ir ekonomiskās, cilvēciskās, sociālkulturālās un aizsardzības spējas. [Gr. 70]

| (8d) | “dzimumu līdztiesības aspekta ņemšana vērā” ir rīcība, kuras nolūks ir izprast un ņemt vērā sociālos un kultūras faktorus, kas dažādās sabiedriskās un privātās dzīves jomās ir saistīti ar atstumtību un diskrimināciju dzimuma dēļ; [Gr. 71] |
| --- | --- |

(8d)

“dzimumu līdztiesības aspekta ņemšana vērā” ir rīcība, kuras nolūks ir izprast un ņemt vērā sociālos un kultūras faktorus, kas dažādās sabiedriskās un privātās dzīves jomās ir saistīti ar atstumtību un diskrimināciju dzimuma dēļ; [Gr. 71]

| (8e) | “konflikta kontekstuālā izpratne” ir rīcība ar izpratni, ka jebkura konflikta skartā vidē īstenota iniciatīva mijiedarbosies ar šo konfliktu un ka šādai mijiedarbībai būs sekas, kurām var būt pozitīva vai negatīva ietekme; konflikta kontekstuālā izpratne nozīmē arī to, ka pēc iespējas labāk ir jānodrošina, lai ES darbībām (politiskajai rīcībai, politikai, ārējai palīdzībai) nebūtu negatīvas ietekmes un lai tās maksimāli pozitīvi ietekmētu konflikta dinamiku, tādējādi sekmējot konflikta novēršanu, strukturālo stabilitāti un miera veidošanu. [Gr. 72] |
| --- | --- |

(8e)

“konflikta kontekstuālā izpratne” ir rīcība ar izpratni, ka jebkura konflikta skartā vidē īstenota iniciatīva mijiedarbosies ar šo konfliktu un ka šādai mijiedarbībai būs sekas, kurām var būt pozitīva vai negatīva ietekme; konflikta kontekstuālā izpratne nozīmē arī to, ka pēc iespējas labāk ir jānodrošina, lai ES darbībām (politiskajai rīcībai, politikai, ārējai palīdzībai) nebūtu negatīvas ietekmes un lai tās maksimāli pozitīvi ietekmētu konflikta dinamiku, tādējādi sekmējot konflikta novēršanu, strukturālo stabilitāti un miera veidošanu. [Gr. 72]

Jebkāda atsauce uz cilvēktiesībām nozīmē, ka tiek ietvertas arī pamatbrīvības; [Gr. 73]

Ņemot vērā 15. pantu, valstis, kurām palīdzība ir visvairāk vajadzīga, var ietvert arī I pielikumā uzskaitītās valstis. [Gr. 74]

3. pants

Mērķi

1.   Šīs regulas vispārējais mērķis ir
  izveidot finanšu shēmu, kas ļautu Savienībai
  nodrošināt un veicināt Savienības

  savas
  vērtības
  , principus
  un intereses

  pamatintereses
  pasaulē
  saskaņā

  lai sasniegtu

  ar
  Savienības ārējās darbības mērķus

  mērķiem
  un principus

  principiem
  , kā noteikts LES 3. panta 5. punktā, 8. un 21.
  pantā, kā arī LESD 11. un 208
  . pantā. [Gr. 75]

2.   Saskaņā ar 1. punktu šīs regulas konkrētie mērķi ir šādi:

| a) | atbalstīt un veicināt dialogu un sadarbību ar trešām valstīm un reģioniem kaimiņvalstīs, Subsahāras Āfrikā, Āzijā un Klusā okeāna reģionā, kā arī Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā un Karību jūras reģionā; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt un veicināt dialogu un sadarbību ar trešām valstīm un reģioniem kaimiņvalstīs, Subsahāras Āfrikā, Āzijā un Klusā okeāna reģionā, kā arī Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā un Karību jūras reģionā;

| aa) | palīdzēt izpildīt starptautiskās saistības un mērķus, par kuriem Savienība ir vienojusies, jo īpaši programmu 2030. gadam, IAM un Parīzes nolīgumu; [Gr. 76] |
| --- | --- |

aa)

palīdzēt izpildīt starptautiskās saistības un mērķus, par kuriem Savienība ir vienojusies, jo īpaši programmu 2030. gadam, IAM un Parīzes nolīgumu; [Gr. 76]

| ab) | izveidot
  īpašas nostiprinātas attiecības ar Savienības austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm, balstoties uz sadarbību, mieru un drošību, savstarpēju pārskatatbildību un kopīgu apņemšanos ievērot universālas vērtības — demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību ievērošanu, sociālekonomisko integrāciju, vides aizsardzību un rīcību klimata jomā; [Gr. 77] |
| --- | --- |

ab)

izveidot
  īpašas nostiprinātas attiecības ar Savienības austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm, balstoties uz sadarbību, mieru un drošību, savstarpēju pārskatatbildību un kopīgu apņemšanos ievērot universālas vērtības — demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību ievērošanu, sociālekonomisko integrāciju, vides aizsardzību un rīcību klimata jomā; [Gr. 77]

| ac) | samazināt un ilgtermiņā izskaust nabadzību, it sevišķi vismazāk attīstītajās valstīs (VAV); panākt ilgtspējīgu sociālo un ekonomisko attīstību; [Gr. 78] |
| --- | --- |

ac)

samazināt un ilgtermiņā izskaust nabadzību, it sevišķi vismazāk attīstītajās valstīs (VAV); panākt ilgtspējīgu sociālo un ekonomisko attīstību; [Gr. 78]

| b) | globālā līmenī konsolidēt un atbalstīt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības, atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un vietējās iestādes
  , veicināt stabilitāti un mieru
  , novērst konfliktus, veicināt taisnīgas un iekļaujošas sabiedrības, veicināt multilaterālismu
  ,
  starptautisko tiesiskumu un pārskatatbildību
  un risināt citas globālās
  un reģionālās
  problēmas, to

  tajā
  skaitā migrāciju un mobilitāti

  klimata pārmaiņas un vides degradāciju, kā arī ārpolitikas vajadzības un prioritātes, kā izklāstīts III pielikumā, tostarp veicinot uzticības veidošanu un labas kaimiņattiecības
  ; [Gr. 79] |
| --- | --- |

b)

globālā līmenī konsolidēt un atbalstīt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības, atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un vietējās iestādes
  , veicināt stabilitāti un mieru
  , novērst konfliktus, veicināt taisnīgas un iekļaujošas sabiedrības, veicināt multilaterālismu
  ,
  starptautisko tiesiskumu un pārskatatbildību
  un risināt citas globālās
  un reģionālās
  problēmas, to

  tajā
  skaitā migrāciju un mobilitāti

  klimata pārmaiņas un vides degradāciju, kā arī ārpolitikas vajadzības un prioritātes, kā izklāstīts III pielikumā, tostarp veicinot uzticības veidošanu un labas kaimiņattiecības
  ; [Gr. 79]

| ba) | aizsargāt, popularizēt un veicināt cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu, kā arī dzimumu un sociālo līdztiesību, tostarp vissarežģītākajos apstākļos un ārkārtas situācijās, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību, tajā skaitā cilvēktiesību aizstāvjiem visā pasaulē; [Gr. 80] |
| --- | --- |

ba)

aizsargāt, popularizēt un veicināt cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu, kā arī dzimumu un sociālo līdztiesību, tostarp vissarežģītākajos apstākļos un ārkārtas situācijās, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību, tajā skaitā cilvēktiesību aizstāvjiem visā pasaulē; [Gr. 80]

| c) | ātri reaģēt uz: krīzes, nestabilitātes un konflikta situācijām; izturētspējas problēmām un humānās palīdzības un pasākumu attīstības jomā sasaisti; un ārpolitikas vajadzības un prioritātes. [Gr. 81] |
| --- | --- |

c)

ātri reaģēt uz: krīzes, nestabilitātes un konflikta situācijām; izturētspējas problēmām un humānās palīdzības un pasākumu attīstības jomā sasaisti; un ārpolitikas vajadzības un prioritātes. [Gr. 81]

Šo mērķu īstenošanu vērtē, izmantojot attiecīgus rādītājus, kā minēts 31. pantā.

3.   Vismaz 92 %

  95
   % no izdevumiem saskaņā ar šo regulu atbilst oficiālās attīstības palīdzības kritērijiem, kurus noteikusi Ekonomiskās Sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja.
  Šī regula palīdz sasniegt kopīgo mērķi — 0,2 % no Savienības nacionālā kopienākuma novirzīt vismazāk attīstītajām valstīm un 0,7 % no Savienības nacionālā kopienākuma izmantot kā oficiālu attīstības palīdzību programmas 2030. gadam grafika ietvaros. [Gr. 82]

3.a
     
  Vismaz 20 % no saskaņā ar šo regulu finansētās oficiālās attīstības palīdzības visās programmās, proti, gan ģeogrāfiskajās, gan tematiskajās un gan pa gadiem, gan visā to darbības laikā — novirza sociālās iekļautības veicināšanai un cilvēces attīstībai, lai atbalstītu un uzlabotu sociālo pamatpakalpojumu sniegšanu, piemēram, veselības, izglītības, uztura un sociālās aizsardzības jomā, it īpaši visvairāk atstumtajiem, un galveno uzmanību pievēršot sievietēm un bērniem. [Gr. 83]

3.b
     
  Vismaz 85 % saskaņā ar šo regulu finansēto oficiālās attīstības palīdzības ģeogrāfisko un tematisko programmu galvenais vai būtiskais mērķis ir dzimumu līdztiesība un sieviešu un meiteņu tiesību un iespēju nodrošināšana. Ievērojamā daļā šādu programmu dzimumu līdztiesība un sieviešu un meiteņu tiesības un iespēju nodrošināšana ir galvenais mērķis. [Gr. 84]

4. pants

Darbības joma un struktūra

1.   Šajā regulā noteikto Savienības finansējumu īsteno

  piemēro
  , izmantojot: [Gr. 85]

| a) | ģeogrāfiskās programmas; |
| --- | --- |

a)

ģeogrāfiskās programmas;

| b) | tematiskās programmas; |
| --- | --- |

b)

tematiskās programmas;

| c) | ātrās reaģēšanas darbības. |
| --- | --- |

c)

ātrās reaģēšanas darbības.

2.   Ģeogrāfiskās programmas aptver valstu un daudzvalstu sadarbību šādās jomās:

| a) | kaimiņvalstis; |
| --- | --- |

a)

kaimiņvalstis;

| b) | Subsahāras Āfrika; |
| --- | --- |

b)

Subsahāras Āfrika;

| c) | Āzija un Klusā okeāna reģions; |
| --- | --- |

c)

Āzija un Klusā okeāna reģions;

| d) | Ziemeļamerika, Dienvidamerika un Karību jūras reģions. |
| --- | --- |

d)

Ziemeļamerika, Dienvidamerika un Karību jūras reģions.

Ģeogrāfiskās programmas var aptvert visas trešās valstis, izņemot kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, kā definēts Regulā (ES) Nr. .../... (46). (IPA) un aizjūras zemes un teritorijas, kā definēts Padomes Lēmumā .../...(ES).
  Var izveidot arī kontinentāla vai starpreģionāla mēroga ģeogrāfiskās programmas, jo īpaši Āfrikas programmu, kas attiecas uz Āfrikas valstīm saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, un programmu, kas attiecas uz Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm saskaņā ar b), c) un d) apakšpunktu
  . [Gr. 86]

Ģeogrāfiskās programmas kaimiņvalstu zonā var aptvert jebkuru valsti, kas minēta I pielikumā.

Lai panāktu 3. pantā noteiktos mērķus, ģeogrāfisko programmu pamatā ir II pielikumā uzskaitītās sadarbības jomas.

3.   Tematiskās programmas aptver darbības, kas saistītas ar ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu globālā līmenī, šādās jomās:

| a) | cilvēktiesības un demokrātija, |
| --- | --- |

a)

cilvēktiesības un demokrātija,

| b) | pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un vietējās iestādes: [Gr. 87] |
| --- | --- |

b)

pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un vietējās iestādes: [Gr. 87]

| c) | stabilitāte un miers, |
| --- | --- |

c)

stabilitāte un miers,

| d) | globālās problēmas, |
| --- | --- |

d)

globālās problēmas,

| da) | ārpolitikas vajadzības un prioritātes; [Gr. 88] |
| --- | --- |

da)

ārpolitikas vajadzības un prioritātes; [Gr. 88]

Tematiskās programmas var aptvert visas trešās valstis. kā arī Aizjūras zemes

  zemēm
  un teritorijas

  teritorijām ir pilnīga piekļuve tematiskajām programmām
  , kā definēts Padomes Lēmumā .../.../ES.
  To efektīvu līdzdalību nodrošina, ņemot vērā to īpašās iezīmes un konkrētās problēmas, kas tām ir jārisina. [Gr. 89]

Lai panāktu 3. pantā noteiktos mērķus, tematisko programmu pamatā ir III pielikumā uzskaitītās intervences jomas.

4.   Ātrās reaģēšanas darbības dod iespēju rīkoties agrīnā posmā, lai:

| a) | sekmētu
  mieru,
  stabilitāti un konfliktu novēršanu ārkārtas situācijās, iespējamas krīzes, krīzes un pēckrīzes situācijās; [Gr. 90] |
| --- | --- |

a)

sekmētu
  mieru,
  stabilitāti un konfliktu novēršanu ārkārtas situācijās, iespējamas krīzes, krīzes un pēckrīzes situācijās; [Gr. 90]

| b) | sekmētu valstu,
  tostarp vietējo iestāžu,
  sabiedrību, kopienu un indivīdu izturētspēju un humānās palīdzības un pasākumu attīstības jomā sasaisti; [Gr. 91] |
| --- | --- |

b)

sekmētu valstu,
  tostarp vietējo iestāžu,
  sabiedrību, kopienu un indivīdu izturētspēju un humānās palīdzības un pasākumu attīstības jomā sasaisti; [Gr. 91]

| c) | risinātu ārpolitikas vajadzības un prioritātes. [Gr. 92] |
| --- | --- |

c)

risinātu ārpolitikas vajadzības un prioritātes. [Gr. 92]

Ātrās reaģēšanas darbības var aptvert visas trešās valstis, kā arī aizjūras zemes un teritorijas, kā definēts Padomes Lēmumā .../.../ES.

Lai panāktu 3. pantā noteiktos mērķus, ātrās reaģēšanas darbību pamatā ir IV pielikumā uzskaitītās intervences jomas.

5.   Darbības saskaņā ar šo regulu tiek galvenokārt īstenotas

  piemērotas
  , izmantojot ģeogrāfiskās programmas. [Gr. 93]

Darbības, kuras īsteno ar tematisko programmu palīdzību, papildina darbības, kuras finansē ģeogrāfisko programmu ietvaros, un atbalsta globālas un pārreģionālas iniciatīvas starptautiski saskaņotu mērķu – jo īpaši ilgtspējīgas attīstības mērķu – sasniegšanai, vispārējo sabiedrisko labumu aizsargāšanai vai globālo problēmu risināšanai

  , kuru nolūks ir sasniegt 3. panta 2. punkta aa) apakšpunktā minētos starptautiski saskaņotos mērķus
  ,
  kā arī aizsargāt vispārējos sabiedriskos labumus
  vai
  risināt globālas problēmas
  . Darbības tematisko programmu ietvaros var
  veikt
  arī veikt

  neatkarīgi, tostarp
  tad, ja nav nevienas ģeogrāfiskās programmas vai ja tā ir apturēta, vai ja nav vienošanās ar attiecīgo partnervalsti par konkrēto darbību, vai ja darbību nevar adekvāti veikt, izmantojot ģeogrāfiskās programmas. [Gr. 94]

Ātrās reaģēšanas darbības papildina ģeogrāfiskās un tematiskās programmas
  , kā arī darbības, ko finansē ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) (Humānās palīdzības regula)
  . Šīs darbības ir izstrādātas un īstenotas

  piemērotas
  tā, lai attiecīgā gadījumā būtu iespējams nodrošināt to turpināmību ģeogrāfisko vai tematisko programmu ietvaros. [Gr. 95]

6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 34. pantu, lai papildinātu vai grozītu II, III un IV pielikumu.

5. pants

Saskaņotība, konsekvence un papildināmība

1.   Īstenojot

  Piemērojot
  šo regulu, nodrošina konsekvenci,
  saskaņotību,
  sinerģiju un papildināmību ar citām

  visām
  Savienības ārējās darbības jomām,
  tostarp citiem ārējās finansēšanas instrumentiem, jo īpaši IPA III regulu, kā arī pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar LES V sadaļas otro nodaļu un LESD piekto daļu, un
  ar citiem attiecīgajiem Savienības politikas virzieniem un programmām, kā arī politikas saskaņotību attīstībai.
  Piemērojot politikas pasākumus, kas var ietekmēt jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā
  . [Gr. 96]

1.a
     
  Savienība un dalībvalstis koordinē savas attiecīgās atbalsta programmas, lai uzlabotu to īstenošanas efektivitāti un lietderību un novērstu finansējuma pārklāšanos. [Gr. 97]

1.b
     
  Piemērojot šo regulu, Komisija un EĀDD pienācīgi ņem vērā Eiropas Parlamenta viedokli. [Gr. 98]

2.   Darbības, uz kurām attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 darbības joma, netiek finansētas saskaņā ar šo regulu.

3.   Attiecīgos gadījumos citas Savienības programmas var finansēt darbības, kas noteiktas saskaņā ar šo regulu, ar nosacījumu, ka iemaksas nesedz vienas un tās pašas izmaksas Ar šo regulu var arī finansēt pasākumus, kas izveidoti citu Savienības programmu ietvaros, ar nosacījumu, ka iemaksas nesedz vienas un tās pašas izmaksas. Šādos gadījumos darba programmā, kas aptver minētās darbības, nosaka, kurš noteikumu kopums ir piemērojams.

6. pants

Budžets

1.   Finansējums šīs regulas īstenošanai

  piemērošanai laikposmā
  no 2021. līdz 2027. gadam ir 89 200 miljoni

  82 451 miljons
  EUR
  2018. gada cenās
  (
  93 154 miljoni
  (faktiskajās cenās))
  [100 %]
  . [Gr. 99]

2.   Šā panta 1. punktā minēto finansējumu veido:

| a) | 68 000 
  63 687
   miljoni EUR
  2018. gada cenās (71 954 miljoni EUR faktiskajās cenās) [77,24 %]
  ģeogrāfiskajām programmām: [Gr. 100]







  — | kaimiņvalstis – vismaz 22 000 
  20 572
   miljoni 
  EUR 2018. gada cenās (23 243 miljoni
   EUR
  faktiskajās cenās) [24,95 %]
  , [Gr. 101] |
| --- | --- | --- |

a)

68 000 
  63 687
   miljoni EUR
  2018. gada cenās (71 954 miljoni EUR faktiskajās cenās) [77,24 %]
  ģeogrāfiskajām programmām: [Gr. 100]

—

kaimiņvalstis – vismaz 22 000 
  20 572
   miljoni 
  EUR 2018. gada cenās (23 243 miljoni
   EUR
  faktiskajās cenās) [24,95 %]
  , [Gr. 101]

| — | Subsahāras Āfrika –vismaz 32 000 
  30 723 miljoni EUR 2018. gada cenās (34 711
   miljoni EUR
  faktiskajās cenās) [37,26 %]
  , [Gr. 102] |
| --- | --- |

—

Subsahāras Āfrika –vismaz 32 000 
  30 723 miljoni EUR 2018. gada cenās (34 711
   miljoni EUR
  faktiskajās cenās) [37,26 %]
  , [Gr. 102]

| — | Āzija un Klusā okeāna reģions —
  8 851 miljoni EUR 2018. gada cenās (
  10 000 miljoni EUR
  faktiskajās cenās) [10,73 %], ieskaitot vismaz 620 miljonus EUR 2018. gada cenās (700 miljoni EUR faktiskajās cenās) Klusā okeāna reģionam, [Gr. 103] |
| --- | --- |

—

Āzija un Klusā okeāna reģions —
  8 851 miljoni EUR 2018. gada cenās (
  10 000 miljoni EUR
  faktiskajās cenās) [10,73 %], ieskaitot vismaz 620 miljonus EUR 2018. gada cenās (700 miljoni EUR faktiskajās cenās) Klusā okeāna reģionam, [Gr. 103]

| — | Ziemeļamerika, Dienvidamerika un Karību jūras reģions 
  — 3 540 miljoni EUR 2018. gada cenās (
  4 000 miljoni EUR
  faktiskajās cenās) [4,29 %], ieskaitot vismaz 1 062 miljonus EUR 2018. gada cenās (1 200 miljonus EUR faktiskajās cenās) Karību jūras reģionam
  , [Gr. 104] |
| --- | --- |

—

Ziemeļamerika, Dienvidamerika un Karību jūras reģions 
  — 3 540 miljoni EUR 2018. gada cenās (
  4 000 miljoni EUR
  faktiskajās cenās) [4,29 %], ieskaitot vismaz 1 062 miljonus EUR 2018. gada cenās (1 200 miljonus EUR faktiskajās cenās) Karību jūras reģionam
  , [Gr. 104]

| b) | 7 000 
  9 471
   miljoni EUR
  2018. gada cenās (10 700 miljoni EUR faktiskajās cenās) [11,49 %]
  tematiskajām programmām: [Gr. 105]







  — | cilvēktiesības un demokrātija – 1 500 
  vismaz 1 770
  miljoni EUR
  2018. gada cenās (2 000 miljoni EUR faktiskajās cenās) [2,15 %], un līdz 25 % programmai, kas paredzēta ES vēlēšanu novērošanas misiju finansēšanai
  , [Gr. 106] |
| --- | --- | --- |

b)

7 000 
  9 471
   miljoni EUR
  2018. gada cenās (10 700 miljoni EUR faktiskajās cenās) [11,49 %]
  tematiskajām programmām: [Gr. 105]

—

cilvēktiesības un demokrātija – 1 500 
  vismaz 1 770
  miljoni EUR
  2018. gada cenās (2 000 miljoni EUR faktiskajās cenās) [2,15 %], un līdz 25 % programmai, kas paredzēta ES vēlēšanu novērošanas misiju finansēšanai
  , [Gr. 106]

| — | pilsoniskās sabiedrības organizācijas – 1 500 
  (PSO) un vietējās iestādes — 2 390
  miljoni EUR
  2018. gada cenās (2 700 miljoni EUR faktiskajās cenās) [2,90 %], no kā 1 947 EUR miljoni 2018. gada cenās (2 200 miljoni EUR faktiskajās cenās) [2,36 %] PSO un 443 EUR miljoni 2018. gada cenās (500 miljoni EUR faktiskajās cenās) [0,54 %] vietējām iestādēm
  , [Gr. 107] |
| --- | --- |

—

pilsoniskās sabiedrības organizācijas – 1 500 
  (PSO) un vietējās iestādes — 2 390
  miljoni EUR
  2018. gada cenās (2 700 miljoni EUR faktiskajās cenās) [2,90 %], no kā 1 947 EUR miljoni 2018. gada cenās (2 200 miljoni EUR faktiskajās cenās) [2,36 %] PSO un 443 EUR miljoni 2018. gada cenās (500 miljoni EUR faktiskajās cenās) [0,54 %] vietējām iestādēm
  , [Gr. 107]

| — | stabilitātes un miera veicināšana —
  885 miljoni EUR 2018. gada cenās (
  1 000 miljoni EUR
  faktiskajās cenās) [1,07 %]
  , [Gr. 108] |
| --- | --- |

—

stabilitātes un miera veicināšana —
  885 miljoni EUR 2018. gada cenās (
  1 000 miljoni EUR
  faktiskajās cenās) [1,07 %]
  , [Gr. 108]

| — | globālās problēmas – 3 000 
  3 983
   miljoni EUR
  2018. gada cenās (4 500 miljoni EUR faktiskajās cenās) [4,83 %]
  , [Gr. 109] |
| --- | --- |

—

globālās problēmas – 3 000 
  3 983
   miljoni EUR
  2018. gada cenās (4 500 miljoni EUR faktiskajās cenās) [4,83 %]
  , [Gr. 109]

| — | ārpolitikas vajadzības un prioritātes — 443 miljoni EUR 2018. gada cenās (500 miljoni EUR faktiskajās cenās) [0,54 %], [Gr. 110] |
| --- | --- |

—

ārpolitikas vajadzības un prioritātes — 443 miljoni EUR 2018. gada cenās (500 miljoni EUR faktiskajās cenās) [0,54 %], [Gr. 110]

| c) | 4 000 
  3 098
   miljoni EUR
  2018. gada cenās (3 500 miljoni EUR faktiskajās cenās) [3,76 %]
  ātrās reaģēšanas darbībām.






  — | 1 770 miljoni EUR 2018. gada cenās (2 000 miljoni EUR faktiskajās cenās) [2,15 %] stabilitātei un konfliktu novēršanai ārkārtas situācijās, iespējamas krīzes, krīzes un pēckrīzes situācijās, |
| --- | --- | --- |

c)

4 000 
  3 098
   miljoni EUR
  2018. gada cenās (3 500 miljoni EUR faktiskajās cenās) [3,76 %]
  ātrās reaģēšanas darbībām.

—

1 770 miljoni EUR 2018. gada cenās (2 000 miljoni EUR faktiskajās cenās) [2,15 %] stabilitātei un konfliktu novēršanai ārkārtas situācijās, iespējamas krīzes, krīzes un pēckrīzes situācijās,

| — | 1 328 miljoni EUR 2018. gada cenās (1 500 miljoni EUR faktiskajās cenās) [1,61 %] valstu, sabiedrību, kopienu un indivīdu izturētspējas stiprināšanai un humānās palīdzības un pasākumu attīstības jomā sasaistei, [Gr. 111] |
| --- | --- |

—

1 328 miljoni EUR 2018. gada cenās (1 500 miljoni EUR faktiskajās cenās) [1,61 %] valstu, sabiedrību, kopienu un indivīdu izturētspējas stiprināšanai un humānās palīdzības un pasākumu attīstības jomā sasaistei, [Gr. 111]

3.   Rezerve jaunām problēmām un prioritātēm 10 200 
  6 196
   miljonu EUR apmērā
  2018. gada cenās (7 000 miljoni EUR faktiskajās cenās) [7,51 %]
  palielina 2. punktā minētās summas saskaņā ar 15. pantu. [Gr. 112]

4.   Finansējums, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, atbilst vismaz 75 % no finansējuma, kas minēts 1. punktā.

4.a
     
  Darbībām, ko veic saskaņā ar 9. pantu, piešķir finansējumu, kas nepārsniedz 270 miljonus EUR. [Gr. 113]

4.b
     
  Tiklīdz iestādes ir vienojušās par prioritātēm, Eiropas Parlaments un Padome budžeta procedūras laikā apstiprina gada apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas maksimālo summu robežās. [Gr. 114]

7. pants

Politikas satvars

Šīs regulas īstenošanas

  piemērošanas
  vispārējo politikas satvaru veido asociācijas
  tirdzniecības
  nolīgumi, partnerības un sadarbības nolīgumi, daudzpusēji nolīgumi un citi nolīgumi, ar kuriem izveido juridiski saistošas attiecības ar partnervalstīm, kā arī
  ieteikumi un akti, kas ir pieņemti ar šiem nolīgumiem izveidotajās struktūrās,
  kā arī
  attiecīgi daudzpusēji nolīgumi, Savienības tiesību akti,
  Eiropadomes secinājumi, un Padomes secinājumi, samitu deklarācijas
  , citas starptautiskas deklarācijas un
  vai secinājumi, kas pieņemti augsta līmeņa sanāksmēs ar partnervalstīm, attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas, Komisijas paziņojumi vai

  un nostājas,
  Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgie paziņojumi
  un Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencijas un rezolūcijas
  . [Gr. 115]

8. pants

Vispārējie principi

1.   Savienība
  , risinot dialogu un sadarbojoties ar partnervalstīm un reģioniem, iesaistoties Apvienoto Nāciju Organizācijas darbībās un citos starptautiskos forumos un sadarbojoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vietējām pārvaldes iestādēm un privātā sektora dalībniekiem,
  cenšas veicināt, attīstīt un nostiprināt demokrātijas, tiesiskuma

  principus, kas ir tās pamatā, proti, demokrātiju, tiesiskumu
  ,
  labu pārvaldību
  , cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas principus, kas ir tās pamatā, risinot dialogu un sadarbojoties ar partnervalstīm un reģioniem

  universālumu un nedalāmību
  ,
  cilvēka cieņas neaizskaramību, vienlīdzības un solidaritātes principu
  ,
  kā arī ievērot Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu
  un
  starptautisko tiesību principus. Finansējums saskaņā ar šo regulu atbilst šiem principiem, kā arī Savienības saistībām saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. [Gr. 116]

1.a
     
  Saskaņā ar LES 2. un 21. pantu Savienības ieguldījums demokrātijā, tiesiskumā un cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanā un aizsardzībā sakņojas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, starptautiskajās cilvēktiesībās un starptautiskajās humanitārajās tiesībās. [Gr. 117]

2.   Piemēro uz tiesībām balstītu pieeju, kas aptver visas cilvēktiesības – vai tās būtu pilsoniskās un politiskās, vai ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības –, lai integrētu cilvēktiesību principus, atbalstītu tiesību subjektus savu tiesību īstenošanā
  , šajā procesā liekot

  ar uzsvaru
  gan
  uz nabadzīgākām

  atstumtajām
  un neaizsargātākām

  neaizsargātām
  grupām,
  tostarp minoritātēm, sievietēm, bērniem un jauniešiem, gados vecākiem cilvēkiem, pamatiedzīvotājiem, LGBTI personām un personām ar invaliditāti, gan uz būtiskām darba tiesībām un sociālo iekļaušanu,
  un lai palīdzētu partnervalstīm īstenot to starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā. Šī regula veicina dzimumu līdztiesību un iespēju nodrošināšanu sievietēm
  , jauniešiem un bērniem, tostarp attiecībā uz seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām
  . [Gr. 118]

3.   Pēc vajadzības Savienība atbalsta to, ka tiek īstenota divpusēja, reģionāla un daudzpusēja sadarbība un dialogs, partnerības nolīgumi un trīspusēja sadarbība.

Savienība sekmē daudzpusēju un uz noteikumiem
  un vērtībām
  balstītu pieeju vispārējam sabiedriskajam labumam

  globāliem sabiedriskiem labumiem
  un problēmām un šajā ziņā sadarbojas ar dalībvalstīm, partnervalstīm, starptautiskajām organizācijām
  , tostarp starptautiskām finanšu iestādēm un ANO aģentūrām, fondiem un programmām,
  un citiem līdzekļu devējiem. [Gr. 119]

Savienība veicina sadarbību ar starptautiskām
  un reģionālām
  organizācijām un citiem līdzekļu devējiem. [Gr. 120]

Attiecībās ar partnervalstīm ņem vērā to rezultātus saistību, starptautisko nolīgumu
  , jo īpaši Parīzes nolīguma,
  un līgumattiecību ar Savienību īstenošanā
  , īpašu uzmanību pievēršot asociācijas nolīgumiem, partnerības un sadarbības nolīgumiem un tirdzniecības nolīgumiem
  . [Gr. 121]

4.   Sadarbība starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un partnervalstīm, no otras puses, ir balstīta uz attīstības efektivitātes principiem un attiecīgos gadījumos sekmē tos
  visās izpausmēs
  , proti: partnervalstu atbildību par attīstības prioritātēm, orientēšanos uz rezultātiem, iekļaujošām attīstības partnerībām, pārredzamību un savstarpēju pārskatatbildību
  un saskaņošanu ar partnervalstu prioritātēm
  . Savienība veicina efektīvu un lietderīgu resursu mobilizāciju un izmantojumu. [Gr. 122]

Atbilstīgi iekļaujošas partnerības principam vajadzības gadījumā Komisija nodrošina, ka ar attiecīgajām partnervalstu ieinteresētajām personām, to skaitā pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējām pārvaldes iestādēm, notiek pienācīga apspriešanās un tām ir savlaicīgi nodrošināta piekļuve attiecīgajai informācijai, tādējādi ļaujot tām būt nozīmīgām programmu plānošanas, īstenošanas

  piemērošanas
  un ar to saistītos uzraudzības procesos. [Gr. 123]

Saskaņā ar atbildības principu Komisija attiecīgā gadījumā dod priekšroku partnervalstu sistēmu izmantošanai programmu īstenošanā

  piemērošanā
  . [Gr. 124]

5.   Lai sekmētu darbības savstarpēju papildināmību un lietderību, Savienība un dalībvalstis koordinē savu politiku un savstarpēji apspriež palīdzības programmas, tostarp starptautiskās organizācijās un starptautiskās konferencēs.

6.   Programmas un darbības saskaņā ar šo Regulu integrē klimata pārmaiņas, vides aizsardzību
  saskaņā ar LESD 11. pantu, katastrofu riska mazināšanu
  un
  sagatavotību tām, cilvēku attīstību, konfliktu novēršanu un miera veidošanu,
  dzimumu līdztiesību un
  sieviešu, bērnu un jaunatnes iespēju veicināšanu, nediskrimināciju, izglītību un kultūru un digitalizāciju, un
  pievēršas savstarpējām saiknēm starp ilgtspējīgas attīstības mērķiem, lai veicinātu integrētas darbības, kas saskaņotā veidā rada papildu ieguvumus un izpilda vairākus mērķus. Šīs programmas un darbības ir balstītas uz
  spēju,
  risku un neaizsargātības analīzi, integrē
  uz iedzīvotājiem un kopienu vērstu
  izturētspējas pieeju un ņem vērā konfliktus. To pamatā ir princips “nevienu neatstāt novārtā”
  un princips par kaitējuma nenodarīšanu. [Gr. 125]

7.   
  Neskarot citus Savienības ārējās darbības mērķus,
  kopā ar partneriem tiek īstenota koordinētāka, holistiskāka un strukturētāka pieeja migrācijai, un regulāri izvērtēta tās efektivitāte
  , nepadarot attīstības palīdzības piešķiršanu trešām valstīm atkarīgu no sadarbības migrācijas pārvaldībā un pilnībā ievērojot cilvēktiesības, tostarp katras personas tiesības doties prom no savas izcelsmes valsts
  . [Gr. 126]

7.a
     
  Komisija nodrošina, ka ar drošību, stabilitāti un mieru saistītās darbības, ko pieņem saskaņā ar šo regulu, jo īpaši attiecībā uz militāro dalībnieku spēju veidošanu attīstības un drošības atbalstam attīstības nolūkā, terorisma un organizētās noziedzības apkarošanu un kiberdrošību, tiek īstenotas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp starptautiskajām cilvēktiesībām un humanitārajām tiesībām. Komisija kopā ar saņēmējiem var izstrādāt ceļvežus, lai uzlabotu militāro dalībnieku institucionālo un operatīvo atbilstību pārredzamības un cilvēktiesību standartiem. Komisija rūpīgi uzrauga un novērtē šādu darbību piemērošanu katram atbilstīgam mērķim un ziņo par to saskaņā ar 31. pantu, lai nodrošinātu atbilstību saistībām cilvēktiesību jomā. Attiecībā uz šādām darbībām Komisija ne tikai ievēro 8. panta 8.b punkta noteikumus par riska pārvaldību, bet arī īsteno pieeju par konflikta kontekstuālu izpratni, tostarp veicot konfliktu rūpīgu un sistemātisku ex ante analīzi, kurā pilnībā integrēta dzimumaspekta analīze. Komisija saskaņā ar 34. pantu pieņem deleģēto aktu, ar ko papildina šo regulu, lai izveidotu uz esošajiem norādījumiem balstītu darbības satvaru nolūkā nodrošināt cilvēktiesību ņemšanu vērā, plānojot un piemērojot šajā pantā minētos pasākumus, jo īpaši attiecībā uz spīdzināšanas un citas nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības novēršanu un pienācīga procesa ievērošanu, tostarp nevainīguma prezumpciju, tiesībām uz taisnīgu tiesu un tiesībām uz aizstāvību. [Gr. 127]

8.   Komisija informē un uztur regulāru viedokļu apmaiņu ar

  pēc savas iniciatīvas
  un
  pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma regulāri informē
  Eiropas Parlamentu
  un rīko jēgpilnus politikas dialogus ar to
  . [Gr. 128]

8.a
     
  Komisija regulāri apmainās ar informāciju ar pilsonisko sabiedrību un vietējām iestādēm. [Gr. 129]

8.b
     
  Komisija saskaņā ar 34. pantu pieņem deleģēto aktu, ar ko papildina šo regulu, nosakot atbilstošu riska pārvaldības sistēmu, kas ietver riska novērtēšanas un mazināšanas pasākumus katram attiecīgajam regulas mērķim. [Gr. 130]

8.c
     
  Instrumenta pamatā ir pārredzamība un pārskatatbildība ar stingru uzsvaru uz ziņošanu un rūpīgu pārbaudi. Tas ietver pārredzamu kontroles sistēmu, tostarp informācijas sniegšanu par finansējuma saņēmējiem un maksājumu savlaicīgumu. [Gr. 131]

9. pants

Militāro dalībnieku spēju veidošana attīstības un drošības atbalstam attīstības nolūkā

1.   Atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 41. panta 2. punktam, Savienības saskaņā ar šo regulu sniegto finansējumu neizmanto tam, lai finansētu ieroču vai munīcijas iepirkumu vai darbības, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus.
  Visām iekārtu, pakalpojumu vai tehnoloģiju piegādēm saskaņā ar šo regulu piemēro stingrus nodošanas kontroles pasākumus, kas paredzēti Kopējā nostājā 944/2008/KĀDP, regulā par divējāda lietojuma precēm un visos spēkā esošajos Savienības ierobežojošajos pasākumos. Saskaņā ar Regulu (ES) .../... [ES regulu par precēm, ko izmanto nāvessoda izpildei un spīdzināšanai], šo regulu neizmanto, lai finansētu tādu iekārtu piegādi, ko var izmantot, lai spīdzinātu, sagādātu ciešanas vai veiktu citus cilvēktiesību pārkāpumus. [Gr. 132]

2.   Lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību, kuras priekšnoteikums ir stabilu, miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību izveide, šajā regulā paredzēto Savienības palīdzību var izmantot plašākas drošības nozares reformas kontekstā vai partnervalstu militāro dalībnieku spēju veidošanai 4. punktā noteiktajos izņēmuma gadījumos, lai īstenotu attīstības darbības un darbības, kuru mērķis ir drošība attīstības nolūkā
  , rīkojoties saskaņā ar galveno mērķi — panākt ilgtspējīgu attīstību
  . [Gr. 133]

3.   Palīdzība, ko sniedz, ievērojot šo pantu, jo īpaši var aptvert spēju veidošanas programmu īstenošanu attīstības un drošības atbalstam attīstības nolūkā, tostarp apmācību, mentorēšanu un konsultācijas, kā arī nodrošināšanu ar aprīkojumu, infrastruktūras uzlabojumiem un ar minēto palīdzību tieši saistītu pakalpojumu sniegšanu.

4.   Palīdzību, ievērojot šo pantu, sniedz tikai tad, ja:

| a) | prasības nevar izpildīt, izmantojot nemilitārus dalībniekus, lai pienācīgi sasniegtu šajā regulā noteiktos Savienības mērķus, un pastāv draudi funkcionējošu valsts iestāžu pastāvēšanai vai cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzībai, un valsts iestādes vairs nespēj tikt galā ar šiem draudiem; un |
| --- | --- |

a)

prasības nevar izpildīt, izmantojot nemilitārus dalībniekus, lai pienācīgi sasniegtu šajā regulā noteiktos Savienības mērķus, un pastāv draudi funkcionējošu valsts iestāžu pastāvēšanai vai cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzībai, un valsts iestādes vairs nespēj tikt galā ar šiem draudiem; un

| b) | attiecīgās partnervalsts un Savienības starpā pastāv vienprātība par to, ka militārie dalībnieki ir elements, kam ir būtiska nozīme ilgtspējīgai attīstībai būtisku nosacījumu saglabāšanā, izveidē vai atjaunošanā,
  un ka šie militārie dalībnieki nav iesaistīti cilvēktiesību pārkāpumos vai nerada apdraudējumu valsts iestāžu darbībai,
  tostarp krīzēs un nestabilās vai destabilizētās situācijās un apstākļos. [Gr. 134] |
| --- | --- |

b)

attiecīgās partnervalsts un Savienības starpā pastāv vienprātība par to, ka militārie dalībnieki ir elements, kam ir būtiska nozīme ilgtspējīgai attīstībai būtisku nosacījumu saglabāšanā, izveidē vai atjaunošanā,
  un ka šie militārie dalībnieki nav iesaistīti cilvēktiesību pārkāpumos vai nerada apdraudējumu valsts iestāžu darbībai,
  tostarp krīzēs un nestabilās vai destabilizētās situācijās un apstākļos. [Gr. 134]

5.   Savienības palīdzību, ievērojot šo pantu, neizmanto, lai finansētu militāro dalībnieku spēju veidošanu tādiem mērķiem, kas nav attīstības darbības un darbības, kuru mērķis ir drošība attīstības nolūkā. Jo īpaši to neizmanto tālab, lai finansētu:

| a) | periodiskus militārus tēriņus; |
| --- | --- |

a)

periodiskus militārus tēriņus;

| b) | ieroču un munīcijas vai cita nāvējoša spēka pielietošanai paredzēta aprīkojuma iepirkumu; |
| --- | --- |

b)

ieroču un munīcijas vai cita nāvējoša spēka pielietošanai paredzēta aprīkojuma iepirkumu;

| c) | apmācību, kas ir konkrēti paredzēta bruņoto spēku kaujas spēju veicināšanai. |
| --- | --- |

c)

apmācību, kas ir konkrēti paredzēta bruņoto spēku kaujas spēju veicināšanai.

6.   Kad Komisija izstrādā un
  piemēro
  pasākumus, ievērojot šo pantu, tā veicina partnervalsts līdzatbildību. Tā arī izstrādā vajadzīgos elementus un paraugpraksi, kas ir priekšnoteikums tam, lai nodrošinātu ilgtspēju
  un pārskatatbildību
  vidējā termiņā un ilgtermiņā, un veicina tiesiskumu un starptautisko tiesību principus.
  Komisija nodrošina, ka minētie pasākumi rada tiešus cilvēku drošības ieguvumus iedzīvotājiem, tos iekļauj plašākā drošības sektora reformu politikā, kas paredz stingrus demokrātiskos un parlamentāros pārraudzības un pārskatatbildības elementus, tostarp uzlabotu drošības pakalpojumu sniegšanu, un kas atbilst ilgtermiņa miera un attīstības stratēģijām, kuras paredzētas konflikta pamatcēloņu novēršanai. Komisija arī nodrošina, ka darbības, kuru mērķis ir reformēt militāros spēkus, veicina to lielāku pārredzamību, pārskatatbildību un atbilstību visu to jurisdikcijā esošo cilvēku cilvēktiesībām. Saistībā ar pasākumiem ar mērķi nodrošināt partneru militārajiem spēkiem aprīkojumu Komisija skaidri nosaka piegādājamā aprīkojuma veidu katram pasākumam. Komisija piemēro 8. panta 8.b punkta (jauns) noteikumus, lai nodrošinātu, ka šo aprīkojumu izmanto tikai tā paredzētie saņēmēji. [Gr. 135]

7.   Komisija izveido atbilstīgas riska novērtējuma, pārraudzības un novērtēšanas procedūras attiecībā uz pasākumiem, kurus īsteno, ievērojot šo pantu,
  veicot novērtēšanu saskaņā ar 32. pantu un jo īpaši saistībā ar vidusposma novērtēšanu
  ,
  īsteno kopīgus novērtējumus ar dalībvalstīm. Rezultātus ņem vērā programmu izstrādē un resursu piešķiršanā un ar nolūku vēl vairāk uzlabot Savienības ārējās darbības konsekvenci un papildināmību. [Gr. 136]

II SADAĻA

ŠĪŠ REGULAS ĪSTENOŠANA

I nodaļa

Plānošana

9.a pants

Ģeogrāfisko programmu darbības joma

1.
     
  Savienības sadarbības darbības saskaņā ar šo pantu attiecina uz vietēja, valsts, reģionāla, starpreģionāla un kontinenta mēroga darbībām.

2.
     
  Lai īstenotu 3. pantā noteiktos mērķus, ģeogrāfiskās programmas izstrādā šādās sadarbības jomās:

| a) | laba pārvaldība, demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības, pamatbrīvības un pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

a)

laba pārvaldība, demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības, pamatbrīvības un pilsoniskā sabiedrība;

| b) | nabadzības izskaušana, cīņa pret nevienlīdzību un cilvēces attīstība; |
| --- | --- |

b)

nabadzības izskaušana, cīņa pret nevienlīdzību un cilvēces attīstība;

| c) | migrācija un mobilitāte; |
| --- | --- |

c)

migrācija un mobilitāte;

| d) | vide un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

d)

vide un klimata pārmaiņas;

| e) | iekļaujoša un ilgtspējīga ekonomikas izaugsme un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība; |
| --- | --- |

e)

iekļaujoša un ilgtspējīga ekonomikas izaugsme un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība;

| f) | drošība, stabilitāte un miers; |
| --- | --- |

f)

drošība, stabilitāte un miers;

| g) | partnerība. |
| --- | --- |

g)

partnerība.

3.
     
  Sīkāka informācija par 2. punktā minētajām sadarbības jomām ir izklāstīta II pielikumā. [Gr. 138]

9.b pants

Tematisko programmu darbības joma

1.
     
  Tematiskās programmas aptver šādas intervences jomas:

| a) | cilvēktiesības, pamatbrīvības un demokrātija:








  — | aizsargāt un atbalstīt cilvēktiesības un cilvēktiesību aizstāvjus valstīs un ārkārtas situācijās, kurās cilvēktiesības un pamatbrīvības ir visvairāk apdraudētas, tostarp elastīgi un visaptveroši risinot cilvēktiesību aizstāvju steidzamas aizsardzības vajadzības; |
| --- | --- | --- |

a)

cilvēktiesības, pamatbrīvības un demokrātija:

—

aizsargāt un atbalstīt cilvēktiesības un cilvēktiesību aizstāvjus valstīs un ārkārtas situācijās, kurās cilvēktiesības un pamatbrīvības ir visvairāk apdraudētas, tostarp elastīgi un visaptveroši risinot cilvēktiesību aizstāvju steidzamas aizsardzības vajadzības;

| — | nodrošināt cilvēktiesības un pamatbrīvības visiem un palīdzēt veidot tādas sabiedrības, kurās dominē līdzdalība, nediskriminācija, vienlīdzība, sociālais taisnīgums un pārskatatbildība; |
| --- | --- |

—

nodrošināt cilvēktiesības un pamatbrīvības visiem un palīdzēt veidot tādas sabiedrības, kurās dominē līdzdalība, nediskriminācija, vienlīdzība, sociālais taisnīgums un pārskatatbildība;

| — | konsolidēt un atbalstīt demokrātiju, pievēršoties visiem demokrātiskas pārvaldības aspektiem, tostarp stiprināt demokrātisko plurālismu, uzlabot iedzīvotāju līdzdalību, tostarp atbalstot iedzīvotāju vēlēšanu novērošanas organizācijas un to reģionālos tīklus visā pasaulē, veidot pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi un visā vēlēšanu ciklā atbalstīt ticamus, iekļaujošus un pārredzamus vēlēšanu procesus, jo īpaši izmantojot ES vēlēšanu novērošanas misijas (ES EOM); |
| --- | --- |

—

konsolidēt un atbalstīt demokrātiju, pievēršoties visiem demokrātiskas pārvaldības aspektiem, tostarp stiprināt demokrātisko plurālismu, uzlabot iedzīvotāju līdzdalību, tostarp atbalstot iedzīvotāju vēlēšanu novērošanas organizācijas un to reģionālos tīklus visā pasaulē, veidot pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi un visā vēlēšanu ciklā atbalstīt ticamus, iekļaujošus un pārredzamus vēlēšanu procesus, jo īpaši izmantojot ES vēlēšanu novērošanas misijas (ES EOM);

| — | veicināt efektīvas daudzpusējas attiecības un stratēģiskas partnerības, palīdzēt nostiprināt starptautisko, reģionālo un valsts struktūru spējas un nodrošināt iespējas vietējiem dalībniekiem, lai veicinātu un aizsargātu cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu; |
| --- | --- |

—

veicināt efektīvas daudzpusējas attiecības un stratēģiskas partnerības, palīdzēt nostiprināt starptautisko, reģionālo un valsts struktūru spējas un nodrošināt iespējas vietējiem dalībniekiem, lai veicinātu un aizsargātu cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu;

| — | veicināt jaunas starpreģionālas sinerģijas un tīklu veidošanos starp vietējiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un starp pilsonisko sabiedrību un citām attiecīgām cilvēktiesību iestādēm un mehānismiem, lai pēc iespējas plašāk dalītos ar paraugpraksi cilvēktiesību un demokrātijas jomā un radītu pozitīvu dinamiku; |
| --- | --- |

—

veicināt jaunas starpreģionālas sinerģijas un tīklu veidošanos starp vietējiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un starp pilsonisko sabiedrību un citām attiecīgām cilvēktiesību iestādēm un mehānismiem, lai pēc iespējas plašāk dalītos ar paraugpraksi cilvēktiesību un demokrātijas jomā un radītu pozitīvu dinamiku;

| b) | pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās iestādes:








  — | atbalstīt iekļaujošu, iesaistošu, ar iespējām nodrošinātu un neatkarīgu pilsonisko sabiedrību partnervalstīs; |
| --- | --- | --- |

b)

pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās iestādes:

—

atbalstīt iekļaujošu, iesaistošu, ar iespējām nodrošinātu un neatkarīgu pilsonisko sabiedrību partnervalstīs;

| — | veicināt dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un starp tām; |
| --- | --- |

—

veicināt dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un starp tām;

| — | atbalstīt vietējo iestāžu spēju veidošanu un mobilizēt to zināšanas, lai veicinātu teritoriālu pieeju attīstībai; |
| --- | --- |

—

atbalstīt vietējo iestāžu spēju veidošanu un mobilizēt to zināšanas, lai veicinātu teritoriālu pieeju attīstībai;

| — | palielināt Savienības iedzīvotāju informētību, zināšanas un iesaisti attiecībā uz šīs regulas 3. pantā minētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

—

palielināt Savienības iedzīvotāju informētību, zināšanas un iesaisti attiecībā uz šīs regulas 3. pantā minētajiem mērķiem;

| — | atbalstīt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību sabiedriskās politikas veicināšanā un dialogā ar valdībām un starptautiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

—

atbalstīt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību sabiedriskās politikas veicināšanā un dialogā ar valdībām un starptautiskajām iestādēm;

| — | atbalstīt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību patērētāju un iedzīvotāju vajadzību apzināšanā un viņu izpratnes veidošanā par videi draudzīgu un godīgu tirdzniecību, ražošanu un patēriņu, lai rosinātu patērētājus un iedzīvotājus izdarīt ilgtspējīgāku izvēli; |
| --- | --- |

—

atbalstīt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību patērētāju un iedzīvotāju vajadzību apzināšanā un viņu izpratnes veidošanā par videi draudzīgu un godīgu tirdzniecību, ražošanu un patēriņu, lai rosinātu patērētājus un iedzīvotājus izdarīt ilgtspējīgāku izvēli;

| c) | stabilitāte un miers:








  — | palīdzība konfliktu novēršanai, miera veidošanai un gatavībai krīzes situācijām; |
| --- | --- | --- |

c)

stabilitāte un miers:

—

palīdzība konfliktu novēršanai, miera veidošanai un gatavībai krīzes situācijām;

| — | palīdzība globālu un starpreģionālu, kā arī iespējamu apdraudējumu novēršanai; |
| --- | --- |

—

palīdzība globālu un starpreģionālu, kā arī iespējamu apdraudējumu novēršanai;

| d) | Pasaules mēroga uzdevumi








  — | veselība; |
| --- | --- | --- |

d)

Pasaules mēroga uzdevumi

—

veselība;

| — | izglītība; |
| --- | --- |

—

izglītība;

| — | dzimumu līdztiesība; |
| --- | --- |

—

dzimumu līdztiesība;

| — | bērni un jaunieši; |
| --- | --- |

—

bērni un jaunieši;

| — | migrācija un piespiedu pārvietošana; |
| --- | --- |

—

migrācija un piespiedu pārvietošana;

| — | pienācīgas kvalitātes nodarbinātība, sociālā aizsardzība un nevienlīdzība; |
| --- | --- |

—

pienācīgas kvalitātes nodarbinātība, sociālā aizsardzība un nevienlīdzība;

| — | kultūra; |
| --- | --- |

—

kultūra;

| — | veselīgas vides nodrošināšana un cīņa pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

—

veselīgas vides nodrošināšana un cīņa pret klimata pārmaiņām;

| — | ilgtspējīga enerģija; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīga enerģija;

| — | ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un privātā sektora iesaiste; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un privātā sektora iesaiste;

| — | pārtika un uzturs; |
| --- | --- |

—

pārtika un uzturs;

| — | iekļaujošas sabiedrības, labas ekonomikas pārvaldības un pārredzamas publisko finanšu pārvaldības veicināšana; |
| --- | --- |

—

iekļaujošas sabiedrības, labas ekonomikas pārvaldības un pārredzamas publisko finanšu pārvaldības veicināšana;

| — | piekļuve drošam dzeramajam ūdenim, sanitārijai un higiēnai; |
| --- | --- |

—

piekļuve drošam dzeramajam ūdenim, sanitārijai un higiēnai;

| e) | ārpolitikas vajadzības un prioritātes;








  — | atbalstīt Savienības divpusējās, reģionālās un starpreģionālās sadarbības stratēģijas, veicināt politikas dialogu un izstrādāt kolektīvas pieejas un risinājumus pasaules mēroga uzdevumiem; |
| --- | --- | --- |

e)

ārpolitikas vajadzības un prioritātes;

—

atbalstīt Savienības divpusējās, reģionālās un starpreģionālās sadarbības stratēģijas, veicināt politikas dialogu un izstrādāt kolektīvas pieejas un risinājumus pasaules mēroga uzdevumiem;

| — | atbalstīt Savienības tirdzniecības politiku; |
| --- | --- |

—

atbalstīt Savienības tirdzniecības politiku;

| — | dot ieguldījumu Savienības iekšpolitikas virzienu starptautiskās dimensijas īstenošanā un veicināt gan vispārēju izpratni par Savienību, gan tās redzamību un nozīmi pasaules līmenī. |
| --- | --- |

—

dot ieguldījumu Savienības iekšpolitikas virzienu starptautiskās dimensijas īstenošanā un veicināt gan vispārēju izpratni par Savienību, gan tās redzamību un nozīmi pasaules līmenī.

2.
     
  Sīkāka informācija par 1. punktā minētajām sadarbības jomām ir izklāstīta III pielikumā. [Gr. 139]

10. pants

Vispārējā plānošanas pieeja

1.   Sadarbību un intervences saskaņā ar šo regulu plāno, izņemot 4. panta 4. punktā minētās ātrās reaģēšanas darbības.

2.   Pamatojoties uz 7. pantu, plānošana saskaņā ar šo regulu ir balstīta uz turpmāk minēto:

| a) | atbilstīgi šajā regulā noteiktajam vispārējam nolūkam un darbības jomai, mērķiem un principiem
  un balstoties vai nu uz Savienības stratēģiju attiecībā pret partnervalsti vai reģionu vai uz Savienības tematiskajām stratēģijām,
  plānošanas dokumenti nodrošina saskaņotu satvaru sadarbībai starp Savienību un partnervalstīm vai reģioniem; [Gr. 140] |
| --- | --- |

a)

atbilstīgi šajā regulā noteiktajam vispārējam nolūkam un darbības jomai, mērķiem un principiem
  un balstoties vai nu uz Savienības stratēģiju attiecībā pret partnervalsti vai reģionu vai uz Savienības tematiskajām stratēģijām,
  plānošanas dokumenti nodrošina saskaņotu satvaru sadarbībai starp Savienību un partnervalstīm vai reģioniem; [Gr. 140]

| b) | gan plānošanas procesa sākumposmā, gan visā tā gaitā Savienība un dalībvalstis savstarpēji apspriežas, lai sekmētu sadarbības pasākumu saskaņotību, papildināmību un konsekvenci. Kopīga plānošana ir vēlamā pieeja attiecībā uz valsts plānošanu. Kopīga plānošana vajadzības gadījumā ir pieejama citiem līdzekļu devējiem; |
| --- | --- |

b)

gan plānošanas procesa sākumposmā, gan visā tā gaitā Savienība un dalībvalstis savstarpēji apspriežas, lai sekmētu sadarbības pasākumu saskaņotību, papildināmību un konsekvenci. Kopīga plānošana ir vēlamā pieeja attiecībā uz valsts plānošanu. Kopīga plānošana vajadzības gadījumā ir pieejama citiem līdzekļu devējiem;

| c) | Savienība apspriežas arī

  plānošanas procesa agrīnā posmā, kā arī visā plānošanas procesā veicina regulāru, daudzpusēju un iekļaujošu dialogu
  ar citiem
  Savienības un ārpussavienības valstu
  līdzekļu devējiem un dalībniekiem, tostarp vajadzības gadījumā ar pilsoniskās sabiedrības un vietējo iestāžu pārstāvjiem
  , kā arī ar privāto un politisko fondu pārstāvjiem; Eiropas Parlamentu informē par šo sarunu iznākumu; [Gr. 141] |
| --- | --- |

c)

Savienība apspriežas arī

  plānošanas procesa agrīnā posmā, kā arī visā plānošanas procesā veicina regulāru, daudzpusēju un iekļaujošu dialogu
  ar citiem
  Savienības un ārpussavienības valstu
  līdzekļu devējiem un dalībniekiem, tostarp vajadzības gadījumā ar pilsoniskās sabiedrības un vietējo iestāžu pārstāvjiem
  , kā arī ar privāto un politisko fondu pārstāvjiem; Eiropas Parlamentu informē par šo sarunu iznākumu; [Gr. 141]

| d) | Cilvēktiesību un demokrātijas, pilsoniskās sabiedrības
  organizāciju un vietējo iestāžu un stabilitātes un miera
  tematiskās programmas, kas minētas 4. panta 3. punkta a), b) 
  un c)
  apakšpunktā, sniedz palīdzību neatkarīgi no attiecīgo trešo valstu valdību un citu publisko pārvaldes iestāžu piekrišanas.
  Cilvēktiesību un demokrātijas, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo iestāžu
  tematiskās programmas galvenokārt atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas

  pilsonisko sabiedrību, tostarp cilvēktiesību aizstāvjus un žurnālistus, uz kuriem izdara spiedienu. [Gr. 142] |
| --- | --- |

d)

Cilvēktiesību un demokrātijas, pilsoniskās sabiedrības
  organizāciju un vietējo iestāžu un stabilitātes un miera
  tematiskās programmas, kas minētas 4. panta 3. punkta a), b) 
  un c)
  apakšpunktā, sniedz palīdzību neatkarīgi no attiecīgo trešo valstu valdību un citu publisko pārvaldes iestāžu piekrišanas.
  Cilvēktiesību un demokrātijas, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo iestāžu
  tematiskās programmas galvenokārt atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas

  pilsonisko sabiedrību, tostarp cilvēktiesību aizstāvjus un žurnālistus, uz kuriem izdara spiedienu. [Gr. 142]

11. pants

Plānošanas principi ģeogrāfiskajām programmām
  [Gr. 143]

-1.
     
  Plānošanā, ko veic saskaņā ar šo regulu, pienācīgi ņem vērā cilvēktiesības, pamatbrīvības, labu pārvaldību un demokrātiju partnervalstīs. [Gr. 144]

-1.a
     
  Plānošanas dokumentu sagatavošana, piemērošana un pārskatīšana saskaņā ar šo pantu atbilst attīstības politikas saskaņotības un palīdzības efektivitātes principiem. [Gr. 145]

-1.b
     Ģeogrāfiskās
  un tematiskās programmas ir savstarpēji papildinošas un saskaņotas un rada pievienoto vērtību. [Gr. 146]

1.   Ģeogrāfisko programmu plānošanas pamatā ir šādi principi:

| a) | neskarot 4. punktu, darbības pēc iespējas tiek balstītas uz
  iekļaujošu
  dialogu starp Savienību

  Savienības iestādēm
  , dalībvalstīm un attiecīgajām partnervalstīm, tostarp valsts un vietējām
  un reģionālām
  iestādēm, un tajā iesaista pilsonisko sabiedrību

  pilsoniskās sabiedrības organizācijas, reģionālos
  , valsts un vietējos parlamentus,
  kopienas
  un citas ieinteresētās personas, lai pastiprinātu to
  demokrātisko
  atbildību par procesu un tās mudinātu atbalstīt valstu attīstības stratēģijas; [Gr. 147] |
| --- | --- |

a)

neskarot 4. punktu, darbības pēc iespējas tiek balstītas uz
  iekļaujošu
  dialogu starp Savienību

  Savienības iestādēm
  , dalībvalstīm un attiecīgajām partnervalstīm, tostarp valsts un vietējām
  un reģionālām
  iestādēm, un tajā iesaista pilsonisko sabiedrību

  pilsoniskās sabiedrības organizācijas, reģionālos
  , valsts un vietējos parlamentus,
  kopienas
  un citas ieinteresētās personas, lai pastiprinātu to
  demokrātisko
  atbildību par procesu un tās mudinātu atbalstīt valstu attīstības stratēģijas; [Gr. 147]

| b) | attiecīgā gadījumā

  kad vien tas ir iespējams,
  plānošanas periodu sinhronizē ar partnervalstu stratēģijas cikliem; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā

  kad vien tas ir iespējams,
  plānošanas periodu sinhronizē ar partnervalstu stratēģijas cikliem;

| c) | plānošanā var paredzēt sadarbības pasākumus, ko finansē no dažādiem piešķīrumiem, kas uzskaitīti 6. panta 2. punktā, un no citām Savienības programmām atbilstīgi to pamataktiem. |
| --- | --- |

c)

plānošanā var paredzēt sadarbības pasākumus, ko finansē no dažādiem piešķīrumiem, kas uzskaitīti 6. panta 2. punktā, un no citām Savienības programmām atbilstīgi to pamataktiem.

2.   
  Neskarot šā panta 1. punktu,
  ģeogrāfisko programmu plānošana nodrošina konkrētu, pielāgotu satvaru sadarbībai, kā pamatā ir: [Gr. 149]

| a) | partneru vajadzības, kas noteiktas, balstoties uz īpašiem kritērijiem un
  padziļinātu analīzi un
  ņemot vērā iedzīvotāju skaitu, nabadzību, nevienlīdzību, cilvēces attīstību
  , cilvēktiesību stāvokli, pamatbrīvības, demokrātiju un dzimumu līdztiesību, pilsoniskās sabiedrības telpu
  , ekonomisko un vidisko neaizsargātību, kā arī valsts un sabiedrības izturētspēju; [Gr. 150] |
| --- | --- |

a)

partneru vajadzības, kas noteiktas, balstoties uz īpašiem kritērijiem un
  padziļinātu analīzi un
  ņemot vērā iedzīvotāju skaitu, nabadzību, nevienlīdzību, cilvēces attīstību
  , cilvēktiesību stāvokli, pamatbrīvības, demokrātiju un dzimumu līdztiesību, pilsoniskās sabiedrības telpu
  , ekonomisko un vidisko neaizsargātību, kā arī valsts un sabiedrības izturētspēju; [Gr. 150]

| b) | partneru spējas radīt finanšu

  mobilizēt un efektīvi izmantot iekšzemes
  līdzekļus un piekļūt tiem

  , lai atbalstītu valsts attīstības prioritātes
  , un to absorbcijas spējas; [Gr. 151] |
| --- | --- |

b)

partneru spējas radīt finanšu

  mobilizēt un efektīvi izmantot iekšzemes
  līdzekļus un piekļūt tiem

  , lai atbalstītu valsts attīstības prioritātes
  , un to absorbcijas spējas; [Gr. 151]

| c) | partneru saistības un darbības rezultāti,,
  tostarp tās, par kurām kopīgi ar Savienību ir panākta vienošanās, un centieni
  , pamatojoties uz tādiem kritērijiem kā politiskās reformas,
  progress tiesiskuma jomā, laba pārvaldība, cilvēktiesības un cīņa pret korupciju,
  ekonomikas un sociālā attīstība
  , vides ilgtspēja un palīdzības efektīva izmantošana
  ; [Gr. 152] |
| --- | --- |

c)

partneru saistības un darbības rezultāti,,
  tostarp tās, par kurām kopīgi ar Savienību ir panākta vienošanās, un centieni
  , pamatojoties uz tādiem kritērijiem kā politiskās reformas,
  progress tiesiskuma jomā, laba pārvaldība, cilvēktiesības un cīņa pret korupciju,
  ekonomikas un sociālā attīstība
  , vides ilgtspēja un palīdzības efektīva izmantošana
  ; [Gr. 152]

| d) | Savienības finansējuma potenciālā ietekme partnervalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

d)

Savienības finansējuma potenciālā ietekme partnervalstīs un reģionos;

| e) | partneru spējas un apņemšanās veicināt kopīgas intereses un vērtības,

  vērtības, principus
  un
  pamatintereses
  un atbalstīt kopējus mērķus un daudzpusējas alianses, kā arī Savienības prioritāšu virzīšana. [Gr. 153] |
| --- | --- |

e)

partneru spējas un apņemšanās veicināt kopīgas intereses un vērtības,

  vērtības, principus
  un
  pamatintereses
  un atbalstīt kopējus mērķus un daudzpusējas alianses, kā arī Savienības prioritāšu virzīšana. [Gr. 153]

3.   Līdzekļu piešķiršanā priekšroka tiek dota valstīm, kam tā visvairāk vajadzīga, īpaši vismazāk attīstītajām valstīm, valstīm ar zemiem ienākumiem, valstīm krīzes, pēckrīzes, nestabilā un neaizsargātā situācijā, tostarp mazām jaunattīstības salu valstīm.

4.   Sadarbība ar industrializētām valstīm koncentrējas uz Savienības un savstarpējo interešu veicināšanu
  , kā arī kopīgu pamatinterešu un vērtību, kopīgi saskaņotu mērķu un multilaterālisma veicināšanu. Šāda sadarbība vajadzības gadījumā ir balstīta uz dialogu starp Savienību, tostarp Eiropas Parlamentu, un dalībvalstīm, iesaistot pilsonisko sabiedrību. [Gr. 154]

5.   Ģeogrāfisko programmu plānošanas dokumenti ir balstīti

  vērsti
  uz rezultātiem un vajadzības gadījumā ņem vērā starptautiski saskaņotus mērķus,
  ja iespējams, ietver skaidrus mērķus un rādītājus, lai izmērītu progresu
  un
  Savienības palīdzības ietekmi.
  Rādītājus
  vajadzības gadījumā var balstīt uz starptautiski saskaņotiem standartiem
  , jo īpaši tos

  tiem
  , kas noteikti attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kā arī valsts līmeņa rezultātu sistēmas, lai izvērtētu un informētu par Savienības ieguldījumu rezultātos izlaides, iznākumu un ietekmes līmenī

  sistēmām
  . [Gr. 155]

6.   Izstrādājot plānošanas dokumentus valstīm un reģioniem krīzes vai pēckrīzes, nestabilā un neaizsargātā situācijā, pienācīgi ņem vērā attiecīgo valstu vai reģionu īpašās vajadzības un apstākļus
  , kā arī neaizsargātību, riskus un spējas, lai palielinātu izturētspēju. Uzmanība būtu jāpievērš arī konfliktu novēršanai, valsts un miera veidošanai, pēckonfliktu izlīgumam un atjaunošanai, sagatavotībai katastrofām, kā arī sieviešu lomai un bērnu tiesībām šajos procesos. Piemēro uz cilvēktiesībām balstītu un cilvēkiem vērstu pieeju.
  .

Ja partnervalstis vai reģioni ir tieši iesaistīti krīzes, pēckrīzes vai nestabilā situācijā, vai tos ietekmē krīzes, pēckrīzes vai nestabila situācija, īpašu uzsvaru liek uz visu attiecīgo dalībnieku savstarpējās koordinācijas uzlabošanu, lai sekmētu
  vardarbības nepieļaušanu un
  pāreju no ārkārtas situācijas uz attīstības posmu. [Gr. 156]

7.   
  Īstenojot programmas, kas ir izveidotas saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. punktu,
  šī regula sekmē darbības, kas noteiktas saskaņā ar Erasmus Regulu.
  Indikatīva summa 2 000 000 000 EUR apmērā no ģeogrāfiskajām programmām būtu jāpiešķir darbībām, kas paredzētas mobilitātei, sadarbībai un politiskajam dialogam ar partnervalstu iestādēm, institūcijām un organizācijām.
  Saskaņā ar šo regulu izstrādā vienotu plānošanas dokumentu septiņiem gadiem, ieskaitot līdzekļus no IPA III regulas. Uz minētā finansējuma izmantošanu attiecas Erasmus Regula
  , vienlaikus nodrošinot atbilstību IPA III regulai
  . [Gr. 157]

7.a
     
  Šī regula sekmē darbības, kas noteiktas saskaņā ar Radošās Eiropas regulu. Saskaņā ar šo regulu izstrādā vienotu plānošanas dokumentu septiņiem gadiem, ieskaitot līdzekļus no IPA III regulas. Uz minētā finansējuma izmantošanu attiecas Radošās Eiropas regula. [Gr. 158]

12. pants

Plānošanas dokumenti ģeogrāfiskajām programmām

-1.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 34. pantu attiecībā uz šīs regulas nebūtisko elementu papildināšanu, izveidojot satvaru katrai konkrētajai valstij un daudzvalstu daudzgadu programmai. Šajos satvara noteikumos ir:

| a) | norādītas prioritārās jomas, kas ir izvēlētas no 9.a un 15.b pantā definētajām jomām; |
| --- | --- |

a)

norādītas prioritārās jomas, kas ir izvēlētas no 9.a un 15.b pantā definētajām jomām;

| b) | noteikti katras programmas konkrētie detalizētie un izmērāmie mērķi; |
| --- | --- |

b)

noteikti katras programmas konkrētie detalizētie un izmērāmie mērķi;

| c) | noteikti paredzamie rezultāti ar izmērāmiem mērķiem un skaidri un konkrēti darbības rādītāji, kas saistīti ar mērķiem; |
| --- | --- |

c)

noteikti paredzamie rezultāti ar izmērāmiem mērķiem un skaidri un konkrēti darbības rādītāji, kas saistīti ar mērķiem;

| d) | noteikts finanšu piešķīrums gan kopumā, gan katrai prioritārajai jomai; |
| --- | --- |

d)

noteikts finanšu piešķīrums gan kopumā, gan katrai prioritārajai jomai;

| e) | noteikta sadarbības kārtība, tostarp iemaksas Ārējās darbības garantijā. [Gr. 159] |
| --- | --- |

e)

noteikta sadarbības kārtība, tostarp iemaksas Ārējās darbības garantijā. [Gr. 159]

1.   Attiecībā uz ģeogrāfiskajām programmām šīs regulas īstenošanu veic, izmantojot daudzgadu valsts un daudzvalstu indikatīvās programmas. [Gr. 160]

2.   Daudzgadu indikatīvajās programmās nosaka prioritārās jomas, kas izvēlētas Savienības finansējumam, konkrētos mērķus, paredzamos rezultātus, skaidrus un konkrētus darbības rādītājus un indikatīvos finanšu piešķīrumus gan kopumā, gan katrai prioritārajai jomai. [Gr. 162]

3.   Daudzgadu indikatīvās programmas tiek veidotas, pamatojoties uz:

| -a) | ziņojumu, kurā ir ietverta saskaņā ar 11. panta 2. punktu veikta analīze par attiecīgās partnervalsts vai partnervalstu vajadzībām, spējām, saistībām un darbības rādītājiem un Savienības finansējuma iespējamo ietekmi, kā arī pamatojoties uz vienu vai vairākiem šādiem elementiem: [Gr. 163] |
| --- | --- |

-a)

ziņojumu, kurā ir ietverta saskaņā ar 11. panta 2. punktu veikta analīze par attiecīgās partnervalsts vai partnervalstu vajadzībām, spējām, saistībām un darbības rādītājiem un Savienības finansējuma iespējamo ietekmi, kā arī pamatojoties uz vienu vai vairākiem šādiem elementiem: [Gr. 163]

| a) | valsts vai reģionālu stratēģiju, kas izstrādāta kā attīstības plāns, vai līdzīgu dokumentu,
  kurš pamatojas uz jēgpilnu apspriešanos ar vietējiem iedzīvotājiem un
  kuru kā attiecīgās daudzgadu indikatīvās programmas pamatu ir apstiprinājusi Komisija, laikā, kad pieņemts minētais doku; [Gr. 164] |
| --- | --- |

a)

valsts vai reģionālu stratēģiju, kas izstrādāta kā attīstības plāns, vai līdzīgu dokumentu,
  kurš pamatojas uz jēgpilnu apspriešanos ar vietējiem iedzīvotājiem un
  kuru kā attiecīgās daudzgadu indikatīvās programmas pamatu ir apstiprinājusi Komisija, laikā, kad pieņemts minētais doku; [Gr. 164]

| b) | pamatdokumentu

  dokumentu
  , ar ko nosaka Savienības politiku attiecībā uz konkrēto partneri vai partneriem, tostarp Savienības un dalībvalstu kopīgu dokumentu; [Gr. 165] |
| --- | --- |

b)

pamatdokumentu

  dokumentu
  , ar ko nosaka Savienības politiku attiecībā uz konkrēto partneri vai partneriem, tostarp Savienības un dalībvalstu kopīgu dokumentu; [Gr. 165]

| c) | Savienības un konkrētā partnera vai partneru kopīgu dokumentu, kurā noteiktas kopējās prioritātes. |
| --- | --- |

c)

Savienības un konkrētā partnera vai partneru kopīgu dokumentu, kurā noteiktas kopējās prioritātes.

4.   Lai palielinātu Savienības kolektīvās sadarbības ietekmi, kopīgs plānošanas dokuments pēc iespējas aizstāj Savienības un dalībvalstu plānošanas dokumentus. Kopīgs plānošanas dokuments var aizstāt Savienības daudzgadu indikatīvo programmu ar nosacījumu, ka tas
  ir apstiprināts aktā, kas ir pieņemts saskaņā ar 14. pantu, un
  atbilst 10. un 11. pantam, ietver šā panta 2. punktā minētos elementus un paredz darba sadali starp Savienību un dalībvalstīm. [Gr. 166]

4.a
     
  Daudzgadu programmās var paredzēt līdzekļu summu, kas nepārsniedz 5 % no kopējās summas un ko nepiešķir prioritārai jomai vai partnervalstij vai valstu grupai. Šos līdzekļus piešķir saskaņā ar 21. pantu. [Gr. 167]

13. pants

Plānošanas dokumenti tematiskajām programmām

-1.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 34. pantu attiecībā uz šīs regulas nebūtisko elementu papildināšanu, izveidojot satvaru katrai konkrētajai tematiskajai daudzgadu programmai. Šajos satvara noteikumos ir:

| a) | norādītas prioritārās jomas, kas ir izvēlētas no 9.b pantā definētajām jomām; |
| --- | --- |

a)

norādītas prioritārās jomas, kas ir izvēlētas no 9.b pantā definētajām jomām;

| b) | noteikti katras programmas konkrētie detalizētie un izmērāmie mērķi; |
| --- | --- |

b)

noteikti katras programmas konkrētie detalizētie un izmērāmie mērķi;

| c) | noteikti paredzamie rezultāti ar izmērāmiem mērķiem un skaidri un konkrēti darbības rādītāji, kas saistīti ar mērķiem; |
| --- | --- |

c)

noteikti paredzamie rezultāti ar izmērāmiem mērķiem un skaidri un konkrēti darbības rādītāji, kas saistīti ar mērķiem;

| d) | noteikts finanšu piešķīrums gan kopumā, gan katrai prioritārajai jomai; |
| --- | --- |

d)

noteikts finanšu piešķīrums gan kopumā, gan katrai prioritārajai jomai;

| e) | noteikta sadarbības kārtība. [Gr. 168] |
| --- | --- |

e)

noteikta sadarbības kārtība. [Gr. 168]

1.   Attiecībā uz tematiskajām programmām šīs regulas īstenošanu veic, izmantojot daudzgadu indikatīvās programmas.
  [Gr. 169]

2.   Tematisko programmu daudzgadu indikatīvajās programmās nosaka Savienības stratēģiju, Savienības finansējumam atlasītās prioritātes, konkrētus mērķus, paredzamos rezultātus, skaidrus un konkrētus darbības rādītājus, starptautisko situāciju un galveno partneru darbības attiecīgajam tematam.
  [Gr. 170]

Vajadzības gadījumā paredz līdzekļus un intervences prioritātes līdzdalībai globālās iniciatīvās.

Daudzgadu indikatīvajās programmās tematiskajām programmām paredz indikatīvo finanšu piešķīrumu gan kopumā, gan katrai sadarbības jomai un katrai prioritātei. Indikatīvo finanšu piešķīrumu var norādīt diapazona veidā.
  [Gr. 171]

Regulas 12. un 13. pantā minētos satvara noteikumus izstrādā, balstoties uz ziņojumu, kurā ietver analīzi par starptautisko situāciju un galveno partneru darbībām saistībā ar attiecīgo tematu un kurā ir norādīti paredzamie programmas rezultāti. [Gr. 172]

2.a
     
  Daudzgadu programmās var paredzēt līdzekļu summu, kas nepārsniedz 5 % no kopējās summas un ko nepiešķir prioritārai jomai vai partnervalstij vai valstu grupai. Šos līdzekļus piešķir saskaņā ar 21. pantu. [Gr. 173]

14. pants

Daudzgadu indikatīvo programmu pieņemšana un grozīšana [Gr. 174]

1.   Komisija pieņem

  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 34. pantu attiecībā uz šīs regulas nebūtisko elementu papildināšanu, izveidojot satvaru
  12. un 13. pantā minētās

  minētajām
  daudzgadu indikatīvās programmas, izmantojot īstenošanas aktus

  programmām
  . Minētos īstenošanas

  deleģētos
  aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 35. panta 2. punktā

  34
  . 
  pantā
  . Šī procedūra tiek piemērota arī pārskatīšanai, kas minēta šā panta 3., 4. un 5. punktā un kuras rezultātā var ievērojami mainīt daudzgadu indikatīvās programmas saturu. [Gr. 175]

2.   Pieņemot 12. pantā minētos kopīgos daudzgadu plānošanas dokumentus, Komisijas lēmums

  deleģētais akts
  attiecas tikai uz Savienības ieguldījumu kopīgajā daudzgadu plānošanas dokumentā. [Gr. 176]

3.   Ģeogrāfisko programmu daudzgadu indikatīvās programmas var vajadzības gadījumā pārskatīt efektīvas īstenošanas nolūkā, jo īpaši, ja pastāv būtiski grozījumi 7. pantā minētajā politikas satvarā vai pēc krīzes vai pēckrīzes situācijā.
  un tematisko
  daudzgadu
  programmu termiņš beidzas ne vēlāk kā 2025. gada 30. jūnijā. Komisija līdz 2025. gada 30. jūnijam pieņem jaunas daudzgadu programmas, balstoties uz 32
  . pantā
  minētā vidusposma novērtējuma rezultātiem, konstatējumiem un secinājumiem
  . [Gr. 177]

4.   Tematisko programmu daudzgadu indikatīvās programmas

  programmās
  var vajadzības gadījumā pārskatīt

  veikt izmaiņas
  efektīvas īstenošanas

  piemērošanas
  nolūkā, jo īpaši, ja pastāv būtiski grozījumi 7. pantā minētajā politikas satvarā.
  Daudzgadu programmās izmaiņas veic gadījumos, kad ir nepieciešams mainīt attiecīgās programmas satvara noteikumus, lai mobilizētu rezervi, kas paredzēta jaunu problēmu risināšanai un prioritātēm. [Gr. 178]

5.   Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, piemēram, krīzes gadījumā vai demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību vai pamatbrīvību tieša apdraudējuma gadījumā Komisija drīkst grozīt šīs regulas 12. un 13. pantā minētās daudzgadu indikatīvās programmas, izmantojot īstenošanas

  deleģētos
  aktus, kas pieņemti atbilstīgi 35. panta 4. punktā

  34
  .
  a pantā
  minētajai steidzamības procedūrai. [Gr. 179]

15. pants

Rezerve jaunām problēmām un prioritātēm

1.   Regulas 6. panta 3. punktā minēto summu izmanto cita starpā

  pienācīgi pamatotos gadījumos, priekšroku dodot valstīm, kam finansējums ir vajadzīgāks, un nodrošinot pilnīgu papildināmību un konsekvenci ar aktiem, kas ir pieņemti saskaņā ar šo regulu
  : [Gr. 180]

| (a) | lai nodrošinātu Savienības atbilstīgu reakciju neparedzētu apstākļu

  vajadzību
  gadījumā
  , uz kurām neattiecas programmas un plānošanas dokumenti
  ; [Gr. 181] |
| --- | --- |

(a)

lai nodrošinātu Savienības atbilstīgu reakciju neparedzētu apstākļu

  vajadzību
  gadījumā
  , uz kurām neattiecas programmas un plānošanas dokumenti
  ; [Gr. 181]

| (b) | lai risinātu jaunas vajadzības vai jaunas problēmas, piemēram, tādas, kas rodas pie Savienības vai tās kaimiņvalstu robežām
  vai trešās valstīs
  saistībā ar
  dabas vai cilvēka izraisītām
  krīzes un pēckrīzes situācijām vai migrācijas spiedienu

  migrāciju, jo īpaši piespiedu pārvietošanu; [Gr. 182] |
| --- | --- |

(b)

lai risinātu jaunas vajadzības vai jaunas problēmas, piemēram, tādas, kas rodas pie Savienības vai tās kaimiņvalstu robežām
  vai trešās valstīs
  saistībā ar
  dabas vai cilvēka izraisītām
  krīzes un pēckrīzes situācijām vai migrācijas spiedienu

  migrāciju, jo īpaši piespiedu pārvietošanu; [Gr. 182]

| c) | lai sekmētu jaunas Savienības virzītas vai starptautiskas iniciatīvas vai prioritātes
  vai reaģētu uz tām
  . [Gr. 183] |
| --- | --- |

c)

lai sekmētu jaunas Savienības virzītas vai starptautiskas iniciatīvas vai prioritātes
  vai reaģētu uz tām
  . [Gr. 183]

2.   Par šo līdzekļu izmantojumu lemj saskaņā ar 14. un 21. pantā noteiktajām procedūrām.

15.a pants

Palīdzības apturēšana

1.
     
  Neskarot noteikumus par palīdzības apturēšanu, kas ir iekļauti nolīgumos ar partnervalstīm un reģioniem, gadījumā, ja partnervalsts pastāvīgi neievēro demokrātijas, tiesiskuma, labas pārvaldības, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas principus vai kodoldrošības standartus, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 34. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza VII-a pielikumu, pievienojot partnervalsti to partnervalstu sarakstam, attiecībā uz kurām Savienības palīdzība ir apturēta vai daļēji apturēta. Daļējas apturēšanas gadījumā norāda programmas, uz kurām attiecas apturēšana.

2.
     
  Ja Komisija konstatē, ka palīdzības apturēšanas iemesli vairs nav jāpiemēro, tā ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 34. pantu, lai grozītu VII-a pielikumu un atjaunotu Savienības palīdzību.

3.
     
  Šādos daļējas apturēšanas gadījumos Savienība palīdzību pirmām kārtām izmanto, lai atbalstītu pilsoniskās sabiedrības organizācijas un nevalstiskos dalībniekus saistībā ar pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt cilvēktiesības un pamatbrīvības un atbalstīt demokratizācijas un dialoga procesus partnervalstīs.

4.
     
  Lēmumu pieņemšanā Komisija pienācīgi ņem vērā attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas. [Gr. 184]

II nodaļa

Īpaši noteikumi attiecībā uz kaimiņvalstīm

15.b pants

Īpaši mērķi attiecībā uz kaimiņvalstu zonu

1.
     
  Savienības atbalstam, ko atbilstoši šai regulai piešķir kaimiņvalstu zonā, saskaņā ar 3. un 4. pantu ir šādi mērķi:

| a) | pastiprināt Savienības un tās partnervalstu politisko sadarbību un atbildību par Eiropas kaimiņattiecību politiku; |
| --- | --- |

a)

pastiprināt Savienības un tās partnervalstu politisko sadarbību un atbildību par Eiropas kaimiņattiecību politiku;

| b) | atbalstīt asociācijas nolīgumu vai citu spēkā esošu un turpmāku nolīgumu īstenošanu, kā arī kopīgi pieņemtas asociācijas programmas un partnerības prioritātes vai līdzvērtīgus dokumentus; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt asociācijas nolīgumu vai citu spēkā esošu un turpmāku nolīgumu īstenošanu, kā arī kopīgi pieņemtas asociācijas programmas un partnerības prioritātes vai līdzvērtīgus dokumentus;

| c) | stiprināt un konsolidēt demokrātiju, valsts veidošanu, labu pārvaldību, tiesiskumu un cilvēktiesības, kā arī veicināt tādu reformu efektīvāku īstenošanu, par kurām ir panākta savstarpēja vienošanās; |
| --- | --- |

c)

stiprināt un konsolidēt demokrātiju, valsts veidošanu, labu pārvaldību, tiesiskumu un cilvēktiesības, kā arī veicināt tādu reformu efektīvāku īstenošanu, par kurām ir panākta savstarpēja vienošanās;

| d) | stabilizēt kaimiņvalstu politisko, ekonomisko un drošības stāvokli; |
| --- | --- |

d)

stabilizēt kaimiņvalstu politisko, ekonomisko un drošības stāvokli;

| e) | veicināt reģionālo sadarbību, jo īpaši Austrumu partnerības, Savienības Vidusjūrai un Eiropas kaimiņvalstu līmeņa sadarbību, kā arī pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

e)

veicināt reģionālo sadarbību, jo īpaši Austrumu partnerības, Savienības Vidusjūrai un Eiropas kaimiņvalstu līmeņa sadarbību, kā arī pārrobežu sadarbību;

| f) | veicināt uzticību, labas kaimiņattiecības un citus pasākumus, kas uzlabo visu veidu drošību, novērš un atrisina konfliktus, tostarp ilgstošus konfliktus, atbalsta skartos iedzīvotājus un atjaunošanu, kā arī respektē multilaterālismu un ievēro starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

f)

veicināt uzticību, labas kaimiņattiecības un citus pasākumus, kas uzlabo visu veidu drošību, novērš un atrisina konfliktus, tostarp ilgstošus konfliktus, atbalsta skartos iedzīvotājus un atjaunošanu, kā arī respektē multilaterālismu un ievēro starptautiskās tiesības;

| g) | veicināt pastiprinātu partnerību ar sabiedrību starp Savienību un partnervalstīm, tostarp izmantojot uzlabotu mobilitāti un cilvēku savstarpējos kontaktus, jo īpaši attiecībā uz kultūras, izglītības, profesionālajiem un sporta pasākumiem; |
| --- | --- |

g)

veicināt pastiprinātu partnerību ar sabiedrību starp Savienību un partnervalstīm, tostarp izmantojot uzlabotu mobilitāti un cilvēku savstarpējos kontaktus, jo īpaši attiecībā uz kultūras, izglītības, profesionālajiem un sporta pasākumiem;

| h) | pastiprināt sadarbību gan atbilstīgas, gan neatbilstīgas migrācijas jomā; |
| --- | --- |

h)

pastiprināt sadarbību gan atbilstīgas, gan neatbilstīgas migrācijas jomā;

| i) | nodrošināt pakāpenisku integrāciju Savienības iekšējā tirgū un uzlabotu nozaru un starpnozaru sadarbību, tostarp īstenojot regulējuma konverģenci un tuvinot tiesību aktus Savienības un citiem būtiskajiem starptautiskajiem standartiem, kā arī uzlabotu piekļuvi tirgum, tostarp veidojot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas, stiprinot attiecīgās institūcijas un veicot investīcijas; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt pakāpenisku integrāciju Savienības iekšējā tirgū un uzlabotu nozaru un starpnozaru sadarbību, tostarp īstenojot regulējuma konverģenci un tuvinot tiesību aktus Savienības un citiem būtiskajiem starptautiskajiem standartiem, kā arī uzlabotu piekļuvi tirgum, tostarp veidojot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas, stiprinot attiecīgās institūcijas un veicot investīcijas;

| j) | atbalstīt ilgtspējīgu, iekļaujošu un visiem labvēlīgu ekonomikas un sociālo attīstību, veicinot darbvietu un nodarbināmības radīšanu, jo īpaši jauniešiem; |
| --- | --- |

j)

atbalstīt ilgtspējīgu, iekļaujošu un visiem labvēlīgu ekonomikas un sociālo attīstību, veicinot darbvietu un nodarbināmības radīšanu, jo īpaši jauniešiem;

| k) | sekmēt Parīzes nolīguma īstenošanu, stiprinot sadarbību energoapgādes drošības jomā un veicinot atjaunojamus energoresursus, ilgtspējīgu enerģiju un energoefektivitātes mērķus; |
| --- | --- |

k)

sekmēt Parīzes nolīguma īstenošanu, stiprinot sadarbību energoapgādes drošības jomā un veicinot atjaunojamus energoresursus, ilgtspējīgu enerģiju un energoefektivitātes mērķus;

| l) | atbalstīt tematisko satvaru ieviešanu ar kaimiņreģiona partnervalstu kaimiņvalstīm, lai risinātu kopīgas problēmas, piemēram, migrāciju, enerģētiku, drošību un veselību. [Gr. 185] |
| --- | --- |

l)

atbalstīt tematisko satvaru ieviešanu ar kaimiņreģiona partnervalstu kaimiņvalstīm, lai risinātu kopīgas problēmas, piemēram, migrāciju, enerģētiku, drošību un veselību. [Gr. 185]

16. pants

Plānošanas dokumenti un piešķiršanas kritēriji

1.   Partnervalstīm, kas uzskaitītas I pielikumā, prioritārās jomas Savienības finansējuma saņemšanai galvenokārt atlasa no tām jomām, kas iekļautas 12. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajos dokumentos, saskaņā ar II pielikumā paredzētajām kaimiņattiecību zonas sadarbības jomām.

2.   Atkāpjoties no 11. panta 2. punkta, Savienības atbalstu ģeogrāfisko programmu ietvaros kaimiņvalstu zonā diferencē gan pēc veida, gan pēc summām, ņemot vērā turpmāk minētos elementus, kas atspoguļo partnervalsts:

| a) | vajadzības, par kurām spriež pēc tādiem rādītājiem kā iedzīvotāju skaits un attīstības līmenis; |
| --- | --- |

a)

vajadzības, par kurām spriež pēc tādiem rādītājiem kā iedzīvotāju skaits un attīstības līmenis;

| b) | apņemšanos īstenot politisko, ekonomisko
  , vides
  un sociālo reformu mērķus, par kuriem ir panākta kopīga vienošanās, un progresu šo mērķu īstenošanā; [Gr. 186] |
| --- | --- |

b)

apņemšanos īstenot politisko, ekonomisko
  , vides
  un sociālo reformu mērķus, par kuriem ir panākta kopīga vienošanās, un progresu šo mērķu īstenošanā; [Gr. 186]

| c) | apņemšanos veidot patiesu un ilgtspējīgu demokrātiju,
  tostarp veicināt cilvēktiesības
  un
  labu pārvaldību, nodrošināt tiesiskuma ievērošanu un cīnīties pret korupciju,
  un panākumus šā mērķa

  šo mērķu
  īstenošanā; [Gr. 187] |
| --- | --- |

c)

apņemšanos veidot patiesu un ilgtspējīgu demokrātiju,
  tostarp veicināt cilvēktiesības
  un
  labu pārvaldību, nodrošināt tiesiskuma ievērošanu un cīnīties pret korupciju,
  un panākumus šā mērķa

  šo mērķu
  īstenošanā; [Gr. 187]

| a) | apņemšanos ievērot multilaterālismu; [Gr. 188] |
| --- | --- |

a)

apņemšanos ievērot multilaterālismu; [Gr. 188]

| (d) | partnerību ar Savienību, tostarp šīs partnerības mērķu vērienīgumu; |
| --- | --- |

(d)

partnerību ar Savienību, tostarp šīs partnerības mērķu vērienīgumu;

| e) | absorbcijas spēju un Savienības atbalsta saskaņā ar šo regulu potenciālo ietekmi. |
| --- | --- |

e)

absorbcijas spēju un Savienības atbalsta saskaņā ar šo regulu potenciālo ietekmi.

3.   Atbalstu, kas minēts 2. punktā, atspoguļo 12. pantā minētajos plānošanas dokumentos.

3.a
     
  Savienības atbalstu I pielikumā minētajām dalībvalstīm piemēro, ievērojot Finanšu regulas 190. pantā noteikto līdzfinansēšanas principu [Gr. 189]

17. pants

Uz darbības rādītājiem balstīta pieeja

1.   Indikatīvi

  Vismaz
  10 % no finansējuma, kas paredzēts 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā

  apakšpunkta pirmajā ievilkumā
  , lai papildinātu 12. pantā minētos valstu finanšu piešķīrumus, piešķir I pielikumā uzskaitītajām partnervalstīm nolūkā īstenot
  piemērot
  uz darbības rādītājiem balstīto pieeju. Lēmumus par piešķīrumiem, kas balstīti uz darbības rādītājiem, pieņem, pamatojoties uz minēto partnervalstu virzību ceļā uz demokrātiju, cilvēktiesībām, tiesiskumu,
  labu pārvaldību, drošas, sakārtotas un atbilstīgas
  migrācijas jomā, ekonomikas pārvaldību un reformām.
  to reformu īstenošanu, par kurām ir panākta vienošanās
  . Partnervalstu progresu izvērtē katru gadu
  , aktīvi iesaistot pilsonisko sabiedrību, jo īpaši izmantojot valstu progresa ziņojumus, kuros ir ietvertas tendences salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem
  . [Gr. 190]

1.a
     
  Eiropas Parlaments un Padome regulāri apspriež, kā tiek piemērota uz darbības rādītājiem balstītā pieeja, kas tiek īstenota saskaņā ar šo regulu. [Gr. 191]

2.   Šī uz darbības rādītājiem balstītā pieeja neattiecas uz atbalstu, ko piešķir pilsoniskai sabiedrībai, cilvēku savstarpējo kontaktu veicināšanai, tostarp vietējo iestāžu sadarbībai, stāvokļa uzlabošanai cilvēktiesību jomā vai atbalsta pasākumiem krīzes gadījumā. Demokrātijas, cilvēktiesību vai tiesiskuma stāvokļa nopietnas vai ilgstošas pasliktināšanās gadījumā atbalstu šīm darbībām var palielināt.
  vajadzības gadījumā palielina. [Gr. 192]

2.a
     
  Komisija un EĀDD pārskata uz darbības rezultātiem balstīta atbalsta piešķiršanu demokrātijas, cilvēktiesību vai tiesiskuma stāvokļa nopietnas vai ilgstošas pasliktināšanās gadījumā. [Gr. 193]

2.b
     
  Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 34. pantu attiecībā uz šīs regulas papildināšanu, nosakot uz darbības rādītājiem balstītas pieejas metodoloģisko sistēmu. [Gr. 194]

18. pants

Pārrobežu sadarbība

1.   Pārrobežu sadarbība, kas definēta 2. panta 3. punktā, aptver sadarbību attiecībā uz kaimiņu zemes robežām, starptautisko sadarbību lielākās starptautiskās teritorijās, sadarbību jūrlietās ap jūras baseiniem, kā arī starpreģionālo sadarbību.

2.   Kaimiņattiecību zona sekmē 1. punktā minētās pārrobežu sadarbības programmas, ko līdzfinansē no Eiropas Reģionālās attīstības fonda Eiropas Parlamenta un Padomes regulas (ES) .../... (47) (ETS Regulas) ietvaros. Līdz 4 % no finansējuma kaimiņvalstu zonai indikatīvi piešķir minēto programmu atbalstam.

3.   Iemaksas pārrobežu sadarbības programmās nosaka un izmanto saskaņā ar ETS regulas 10. panta 3. punktu.

4.   Savienības līdzfinansējuma likme nepārsniedz 90 % no pārrobežu sadarbības programmas attiecināmajiem izdevumiem. Tehniskās palīdzības līdzfinansējuma likme ir 100 %.

5.   Priekšfinansējumu pārrobežu sadarbības programmām nosaka darba programmā saskaņā ar iesaistīto trešo valstu un teritoriju vajadzībām, un tas var pārsniegt ETS regulas 49. pantā minēto procentuālo daļu.

6.   Daudzgadu indikatīvo stratēģijas dokumentu pārrobežu sadarbībai, kurā paredzēti šīs regulas 12. panta 2. punktā minētie elementi, pieņem saskaņā ar ETS regulas 10. panta 1. punktu.

7.   Ja pārrobežu sadarbības programmas tiek pārtrauktas saskaņā ar ETS regulas 12. pantu, atbalstu no kaimiņvalstu zonas finansējuma pārtrauktajai programmai, kas joprojām pieejams, var izmantot tam, lai finansētu jebkuru citu pasākumu saskaņā ar kaimiņvalstu zonas jomu.

III nodaļa

Rīcības plāni, pasākumi un īstenošanas metodes

  Izpilde [Gr. 196]

Rīcības plāni, pasākumi un īstenošanas metodes

Izpilde

19. pants

Rīcības plāni un pasākumi

1.   Komisija pieņem gada vai daudzgadu rīcības plānus vai pasākumus. Pasākumi var būt atsevišķu pasākumu, īpašu pasākumu, atbalsta pasākumu vai ārkārtas palīdzības pasākumu veidā. Rīcības plāni un pasākumi katrai darbībai nosaka mērķus, ko tiecas sasniegt, iecerētos rezultātus un galvenos pasākumus, īstenošanas

  piemērošanas
  metodes, budžetu un jebkādus saistītus atbalsta izdevumus. [Gr. 197]

2.   Rīcības plānu pamatā ir plānošanas dokumenti, izņemot gadījumos, kas minēti 3. un 4. punktā.

Vajadzības gadījumā darbību var pieņemt kā atsevišķu pasākumu pirms vai pēc rīcības plānu pieņemšanas. Individuālu pasākumu pamatā ir plānošanas dokumenti, izņemot gadījumos, kas minēti 3. punktā, un citos pienācīgi pamatotos gadījumos.

Neparedzētu vajadzību vai apstākļu gadījumos un ja finansējums no piemērotākiem avotiem nav iespējams, Komisija var

  tiek pilnvarota
  pieņemt
  deleģētos aktus saskaņā ar 34. pantu, nosakot
  īpašus pasākumus, kas nav paredzēti

  balstīti uz
  plānošanas dokumentos

  dokumentiem
  . [Gr. 198]

3.   Ātrās reaģēšanas darbību, kas minētas 4. panta 4. punkta b) un c) apakšpunktā, īstenošanai

  izpildei
  var izmantot gada vai daudzgadu rīcības plānus un individuālus pasākumus. [Gr. 199]

4.   Komisija var pieņemt ārkārtas palīdzības pasākumus ātrās reaģēšanas darbībām, kā minēts 4. panta 4. punkta a) apakšpunktā.

Ārkārtas palīdzības pasākuma maksimālais ilgums var būt 18 mēneši, un to var pagarināt vēl divas reizes uz laiku līdz sešiem mēnešiem (maksimāli līdz kopējam ilgumam – 30 mēneši), ja to īstenošanu kavē objektīvi un neparedzēti šķēršļi, ar noteikumu, ka nepalielinās pasākuma veikšanai paredzēto līdzekļu apjoms.
  [Gr. 200]

Ilgstošas krīzes un konflikta gadījumā Komisija var pieņemt otru ārkārtas palīdzības pasākumu, kura ilgums var būt līdz 18 mēnešiem. Pienācīgi pamatotos gadījumos var pieņemt papildu pasākumus, ja ir svarīga Savienības darbības nepārtrauktība un to nevar nodrošināt ar citiem līdzekļiem.
  [Gr. 201]

4.a
     
  Saskaņā ar 19. panta 3. un 4. punktu veikto pasākumu maksimālais ilgums var būt 18 mēneši, un tos var pagarināt vēl divas reizes uz laiku līdz sešiem mēnešiem (maksimāli līdz kopējam ilgumam — 30 mēneši), ja to izpildi kavē objektīvi un neparedzēti šķēršļi, ar noteikumu, ka nepalielinās pasākuma veikšanai paredzēto līdzekļu apjoms.

Ilgstošas krīzes un konflikta gadījumā Komisija var pieņemt otru ārkārtas palīdzības pasākumu, kura ilgums var būt līdz 18 mēnešiem. Pienācīgi pamatotos gadījumos var pieņemt papildu pasākumus, ja ir svarīga šajā punktā noteiktās Savienības darbības nepārtrauktība un to nevar nodrošināt ar citiem līdzekļiem. [Gr. 202]

20. pants

Atbalsta pasākumi

1.   Savienības finansējums var segt atbalsta izdevumus, kuri paredzēti Instrumenta īstenošanai

  izpildei
  un tā mērķu sasniegšanai, tostarp attiecībā uz administratīvo atbalstu, kas saistīts ar īstenošanai

  izpildei
  vajadzīgajiem sagatavošanas, turpmākiem, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas pasākumiem, kā arī izdevumus, kuri galvenajai mītnei un Savienības delegācijām rodas, nodrošinot administratīvo atbalstu, kas vajadzīgs programmai, un saskaņā ar šo regulu finansēto operāciju, tostarp informācijas un komunikācijas darbību, kā arī korporatīvo informācijas tehnoloģijas sistēmu, pārvaldībai. [Gr. 203]

2.   Ja atbalsta izdevumi nav iekļauti rīcības plānos vai pasākumos, kas minēti 21. pantā, Komisija attiecīgā gadījumā pieņem atbalsta pasākumus. Savienības finansējums atbalsta pasākumu ietvaros var segt:

| a) | pētījumus, sanāksmes, informāciju, izpratnes veidošanu, apmācību, gūtās pieredzes un paraugprakses sagatavošanu un apmaiņu ar to, publicēšanas pasākumus un citus administratīvās vai tehniskās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi darbību plānošanai un pārvaldībai, tostarp atalgotiem ārējiem ekspertiem; |
| --- | --- |

a)

pētījumus, sanāksmes, informāciju, izpratnes veidošanu, apmācību, gūtās pieredzes un paraugprakses sagatavošanu un apmaiņu ar to, publicēšanas pasākumus un citus administratīvās vai tehniskās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi darbību plānošanai un pārvaldībai, tostarp atalgotiem ārējiem ekspertiem;

| b) | pētniecības un inovācijas darbības un pētījumus par attiecīgiem jautājumiem un to izplatīšanu; |
| --- | --- |

b)

pētniecības un inovācijas darbības un pētījumus par attiecīgiem jautājumiem un to izplatīšanu;

| c) | izdevumus saistībā ar informācijas un komunikācijas darbību nodrošināšanu, tostarp komunikācijas stratēģiju un korporatīvās komunikācijas, un Savienības politisko prioritāšu redzamības izstrādi. |
| --- | --- |

c)

izdevumus saistībā ar informācijas un komunikācijas darbību nodrošināšanu, tostarp komunikācijas stratēģiju un korporatīvās komunikācijas, un Savienības politisko prioritāšu redzamības izstrādi.

21. pants

Rīcības plānu un pasākumu pieņemšana

1.   Rīcības plānus un pasākumus pieņem, izmantojot īstenošanas aktus, kas pieņemti

  ar Komisijas lēmumu
  saskaņā ar 35. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  Finanšu regulu. [Gr. 204]

2.   Šā panta 1. punktā minētā procedūra nav jāpiemēro:

| a) | rīcības plāniem, individuāliem pasākumiem un atbalsta pasākumiem, kuriem Savienības finansējums nepārsniedz 10 miljonus EUR; |
| --- | --- |

a)

rīcības plāniem, individuāliem pasākumiem un atbalsta pasākumiem, kuriem Savienības finansējums nepārsniedz 10 miljonus EUR;

| b) | īpašiem pasākumiem, kā arī rīcības plāniem un pasākumiem, kas pieņemti, lai īstenotu ātrās reaģēšanas darbības, kuriem Savienības finansējums nepārsniedz 20 miljonus EUR; |
| --- | --- |

b)

īpašiem pasākumiem, kā arī rīcības plāniem un pasākumiem, kas pieņemti, lai īstenotu ātrās reaģēšanas darbības, kuriem Savienības finansējums nepārsniedz 20 miljonus EUR;

| c) | tehniskiem grozījumiem ar nosacījumu, ka šādi grozījumi būtiski neietekmē rīcības plāna vai attiecīgā pasākuma mērķus, piemēram:








  i) | īstenošanas metodes maiņai, |
| --- | --- | --- |

c)

tehniskiem grozījumiem ar nosacījumu, ka šādi grozījumi būtiski neietekmē rīcības plāna vai attiecīgā pasākuma mērķus, piemēram:

i)

īstenošanas metodes maiņai,

| ii) | līdzekļu pārdalei starp rīcības plānā ietvertajām darbībām, |
| --- | --- |

ii)

līdzekļu pārdalei starp rīcības plānā ietvertajām darbībām,

| iii) | rīcības plānu un pasākumu budžeta palielinājumiem vai samazinājumiem par ne vairāk kā 20 % no sākotnējā budžeta un nepārsniedzot 10 miljonus EUR; |
| --- | --- |

iii)

rīcības plānu un pasākumu budžeta palielinājumiem vai samazinājumiem par ne vairāk kā 20 % no sākotnējā budžeta un nepārsniedzot 10 miljonus EUR;

Daudzgadu rīcības plānu un pasākumu gadījumā 2. punkta a), b) apakšpunktā un c) apakšpunkta iii) punktā minētās robežvērtības piemēro ik gadu.

Ja darbības plāni un pasākumi ir pieņemti saskaņā ar šo punktu, par tiem, izņemot ārkārtas palīdzības pasākumus, un tehniskajiem grozījumiem mēneša laikā pēc to pieņemšanas paziņo Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm ar attiecīgās komitejas starpniecību, kura minēta 35. pantā.
  [Gr. 205]

3.   Pirms Komisija pieņem vai pagarina ārkārtas palīdzības pasākumus, kuri nepārsniedz 20 miljonus EUR, tā informē Padomi par šo pasākumu būtību un mērķiem un par plānoto finansējumu. Komisija informē Padomi, pirms veikt būtiskas izmaiņas jau pieņemtajos ārkārtas palīdzības pasākumos. Plānojot un vēlāk īstenojot

  piemērojot
  šādus pasākumus, Komisija ņem vērā attiecīgo Padomes
  un Eiropas Parlamenta
  politikas pieeju, lai nodrošinātu Savienības ārējās darbības konsekvenci. [Gr. 206]

Komisija laikus un pienācīgi

  nekavējoties
  informē Eiropas Parlamentu par ārkārtas palīdzības pasākumu plānošanu un īstenošanu saskaņā ar šo pantu, tostarp par paredzētajām finansējuma summām, un informē Eiropas Parlamentu arī gadījumā, ja tā veic būtiskas izmaiņas minētajā palīdzībā vai tās ilguma pagarinājumus.
  Pēc iespējas drīzāk pēc pasākuma pieņemšanas vai pēc būtisku izmaiņu izdarīšanas pasākumā un katrā ziņā ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc minētās pieņemšanas vai izmaiņu izdarīšanas Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei un sniedz pārskatu par pieņemtā pasākuma veidu un pamatojumu, tostarp par tā papildināmību ar citiem Savienības esošiem un plānotiem palīdzības pasākumiem. Attiecībā uz ārkārtas palīdzības pasākumiem Komisija arī norāda, vai, cik lielā mērā un kādā veidā tā nodrošinās tās politikas nepārtrauktību, kas īstenota ar ārkārtas palīdzības nodrošināšanu, izmantojot vidēja termiņa un ilgtermiņa palīdzības pasākumus saskaņā ar šo regulu
  . [Gr. 207]

3.a
     
  Pirms tādu rīcības plānu un pasākumu pieņemšanas, kuri nav balstīti uz plānošanas dokumentiem, saskaņā ar 19. panta 2. punktu, izņemot gadījumus, kas minēti 19. panta 3. un 4. punktā, Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 34. pantu attiecībā uz šīs regulas papildināšanu, nosakot konkrētus sasniedzamos mērķus, paredzamos rezultātus, izmantojamos instrumentus, galvenās darbības un indikatīvos finanšu piešķīrumus attiecībā uz šiem rīcības plāniem un pasākumiem. [Gr. 208]

4.   Gadījumos, kad rodas pienācīgi pamatoti, nenovēršami un steidzami iemesli, piemēram, krīzes, tostarp dabas vai cilvēka izraisītas katastrofas, tiešs demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību vai pamatbrīvību apdraudējums, Komisija saskaņā ar 35. panta 4. punktu kā nekavējoties piemērojamus īstenošanas aktus drīkst pieņemt rīcības plānus un pasākumus vai grozījumus spēkā esošajos rīcības plānos un pasākumos.
  [Gr. 209]

5.   Darbību līmenī veic piemērotu
  cilvēktiesību, sociālo un
  vides pētījumu, tostarp par klimata pārmaiņām un ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, saskaņā ar piemērojamiem Savienības leģislatīvajiem aktiem, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (48) un Padomes Direktīvu 85/337/EEK (49), ietverot attiecīgos gadījumos ietekmes uz vidi novērtējumu vidiski jutīgām darbībām, jo īpaši svarīgiem, jauniem infrastruktūras objektiem. [Gr. 210]

Papildus veic ietekmes uz cilvēktiesībām, dzimumiem, sociālajiem aspektiem un darbaspēku ex ante novērtējumus, kā arī konflikta analīzi un riska novērtējumu. [Gr. 211]

Ja nepieciešams, nozaru programmu īstenošanā

  izpildē
  izmanto ietekmes uz vidi
  , cilvēktiesību, sociālos un
  stratēģiskos novērtējumus. Nodrošina ieinteresēto personu iesaistīšanos vides novērtējumos un šādu novērtējumu rezultātu publisku pieejamību. [Gr. 212]

21.a pants

Eiropas Parlamenta palīdzības programmas

Komisija risina dialogu ar Eiropas Parlamentu un ņem vērā Eiropas Parlamenta nostāju jomās, kurās tas īsteno savas palīdzības programmas, piemēram, spēju veidošanas un vēlēšanu novērošanas jomā. [Gr. 213]

22. pants

Sadarbības metodes

1.   Finansējumu saskaņā ar šo Instrumentu īsteno Komisija, kā paredzēts Finanšu regulā, vai nu tieši pati Komisija, Savienības delegācijas un izpildaģentūras, vai arī netieši, izmantojot Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā uzskaitītos tiesību subjektus.

2.   Finansējumu saskaņā ar šo Instrumentu var nodrošināt arī ar iemaksu palīdzību starptautiskos, reģionālos vai valsts fondos, piemēram, fondos, kurus izveidojusi vai pārvalda EIB, dalībvalstis, partnervalstis un reģioni vai starptautiskās organizācijas, vai citi līdzekļu devēji.

3.   Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā un šīs regulas 29. panta 1. punktā uzskaitītie tiesību subjekti katru gadu izpilda savus ziņošanas pienākumus saskaņā ar Finanšu regulas 155. pantu. Ziņošanas prasības jebkuram no šiem tiesību subjektiem ir noteiktas partnerības pamatnolīgumā, iemaksu nolīgumā, nolīgumā par budžeta garantijām vai finansēšanas nolīgumā.

4.   Saskaņā ar Instrumentu finansētās darbības var īstenot, izmantojot paralēlo vai kopīgo līdzfinansējumu.

5.   Paralēla līdzfinansējuma gadījumā darbību sadala vairākās skaidri nodalāmās daļās, no kurām katru finansē cits partneris, nodrošinot līdzfinansējumu tā, lai vienmēr varētu noteikt finansējuma lietojuma galamērķi.

6.   Kopīga līdzfinansējuma gadījumā darbības kopējās izmaksas sadala starp partneriem, kas nodrošina līdzfinansējumu, un līdzekļus apvieno tā, ka vairs nav iespējams noteikt finansējuma avotu katram atsevišķam pasākumam, kuru veic kā darbības daļu.

7.   Savienības un tās partneru sadarbību inter alia var īstenot kā:

| a) | trīspusējas vienošanās, ar kuru palīdzību Savienība ar trešām valstīm koordinē palīdzības finansējuma sniegšanu partnervalstij vai reģionam; |
| --- | --- |

a)

trīspusējas vienošanās, ar kuru palīdzību Savienība ar trešām valstīm koordinē palīdzības finansējuma sniegšanu partnervalstij vai reģionam;

| b) | administratīvās sadarbības pasākumus, piemēram, mērķsadarbību starp valsts institūcijām, vietējām pārvaldes iestādēm, valsts publiskajām struktūrām vai privāttiesību subjektiem, kam uzticēti dalībvalsts un partnervalsts vai reģiona sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi, un kā sadarbības pasākumus, iesaistot publiskā sektora ekspertus, kurus nosūtījušas dalībvalstis un to reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes; |
| --- | --- |

b)

administratīvās sadarbības pasākumus, piemēram, mērķsadarbību starp valsts institūcijām, vietējām pārvaldes iestādēm, valsts publiskajām struktūrām vai privāttiesību subjektiem, kam uzticēti dalībvalsts un partnervalsts vai reģiona sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi, un kā sadarbības pasākumus, iesaistot publiskā sektora ekspertus, kurus nosūtījušas dalībvalstis un to reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes;

| c) | ieguldījumus izmaksās, kas vajadzīgas publiskā un privātā sektora partnerību izveidei un pārvaldībai
  , tostarp plašākas līdzdalības atbalstu, izveidojot neatkarīgu trešās puses PSO struktūru, lai novērtētu un uzraudzītu publiskā un privātā sektora partnerību struktūras
  ; [Gr. 214] |
| --- | --- |

c)

ieguldījumus izmaksās, kas vajadzīgas publiskā un privātā sektora partnerību izveidei un pārvaldībai
  , tostarp plašākas līdzdalības atbalstu, izveidojot neatkarīgu trešās puses PSO struktūru, lai novērtētu un uzraudzītu publiskā un privātā sektora partnerību struktūras
  ; [Gr. 214]

| d) | nozaru politikas atbalsta programmas, ar kuru palīdzību Savienība sniedz atbalstu partnervalsts nozares programmai; |
| --- | --- |

d)

nozaru politikas atbalsta programmas, ar kuru palīdzību Savienība sniedz atbalstu partnervalsts nozares programmai;

| e) | iemaksas izmaksu segšanai par valstu līdzdalību Savienības programmās un darbībās, kuras īsteno Savienības aģentūras un struktūras, kā arī struktūras vai personas, kurām uzticēta konkrētu darbību īstenošana kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros saskaņā ar LES V sadaļu; |
| --- | --- |

e)

iemaksas izmaksu segšanai par valstu līdzdalību Savienības programmās un darbībās, kuras īsteno Savienības aģentūras un struktūras, kā arī struktūras vai personas, kurām uzticēta konkrētu darbību īstenošana kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros saskaņā ar LES V sadaļu;

| f) | procentu likmju subsīdijas. |
| --- | --- |

f)

procentu likmju subsīdijas.

23. pants

ES

  Savienības
  finansējuma veidi un īstenošanas

  piemērošanas
  metodes [Gr. 215]

1.   Savienības finansējumu var sniegt, izmantojot Finanšu regulā paredzētus finansēšanas veidus, proti:

| a) | dotācijas; |
| --- | --- |

a)

dotācijas;

| b) | iepirkuma līgumus par pakalpojumiem, piegādēm vai būvdarbiem; |
| --- | --- |

b)

iepirkuma līgumus par pakalpojumiem, piegādēm vai būvdarbiem;

| c) | budžeta atbalstu; |
| --- | --- |

c)

budžeta atbalstu;

| d) | iemaksas Komisijas izveidotajos trasta fondos saskaņā ar Finanšu regulas 234. pantu; |
| --- | --- |

d)

iemaksas Komisijas izveidotajos trasta fondos saskaņā ar Finanšu regulas 234. pantu;

| e) | finanšu instrumentus; |
| --- | --- |

e)

finanšu instrumentus;

| f) | budžeta garantijas; |
| --- | --- |

f)

budžeta garantijas;

| g) | apvienošanas darbības; |
| --- | --- |

g)

apvienošanas darbības;

| h) | parādu atvieglojumus starptautiski saskaņotas parādu atvieglošanas programmas kontekstā; |
| --- | --- |

h)

parādu atvieglojumus starptautiski saskaņotas parādu atvieglošanas programmas kontekstā;

| i) | finansiālu atbalstu; |
| --- | --- |

i)

finansiālu atbalstu;

| j) | atalgotus ārējos ekspertus. |
| --- | --- |

j)

atalgotus ārējos ekspertus.

2.   Sadarbojoties ar ieinteresētajām personām partnervalstīs, Komisija, nosakot finansēšanas kārtību, ieguldījuma veidu, dotāciju piešķiršanas kārtību un to pārvaldības administratīvos noteikumus, ņem vērā to specifiku, tostarp vajadzības un kontekstu, lai sasniegtu un iespējami labi atbilstu visplašākajam iespējamam šādu ieinteresēto personu lokam.
  Veicot šādu novērtējumu, tiek ņemti vērā nosacījumi attiecībā uz visu ieinteresēto personu, jo īpaši vietējās pilsoniskās sabiedrības, jēgpilnu līdzdalību un iesaistīšanos.
  Mudina izmantot īpašus finansēšanas kārtības veidus atbilstīgi Finanšu regulai, piemēram, partnerības nolīgumus, atļaujas piešķirt finansiālu atbalstu trešām personām, tiešu piešķiršanu vai projektu konkursus, pamatojoties uz atbilstības kritērijiem, vai vienreizējus maksājumus, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējumu, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā paredzēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.
  Šie dažādie kārtības veidi nodrošina pārredzamību, izsekojamību un inovāciju. Veicina vietējo un starptautisko NVO sadarbību, lai stiprinātu vietējās pilsoniskās sabiedrības spējas pilnībā iesaistīties attīstības programmās
  . [Gr. 216]

3.   Papildus Finanšu regulas 195. pantā minētajiem gadījumiem tiešās piešķiršanas procedūru var izmantot:

| a) | neliela apjoma dotācijām cilvēktiesību aizstāvjiem
  un mehānismiem, kas paredzēti apdraudēto cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai
  , lai finansētu steidzamus aizsardzības pasākumus, attiecīgos gadījumos bez prasības par līdzfinansējumu
  , kā arī mediatoriem un citiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, kuri iesaistīti ar krīzi vai bruņotu konfliktu saistītās sarunās, konfliktu risināšanas pasākumos, izlīgumā un miera veidošanā
  ; [Gr. 217] |
| --- | --- |

a)

neliela apjoma dotācijām cilvēktiesību aizstāvjiem
  un mehānismiem, kas paredzēti apdraudēto cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai
  , lai finansētu steidzamus aizsardzības pasākumus, attiecīgos gadījumos bez prasības par līdzfinansējumu
  , kā arī mediatoriem un citiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, kuri iesaistīti ar krīzi vai bruņotu konfliktu saistītās sarunās, konfliktu risināšanas pasākumos, izlīgumā un miera veidošanā
  ; [Gr. 217]

| b) | dotācijām, attiecīgos gadījumos bez prasības par līdzfinansējumu, lai finansētu darbības vissarežģītākajos apstākļos, kuros uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšana būtu nevietā, tostarp situācijās, kurās ir būtisks pamatbrīvību trūkums,
  draudi demokrātiskām iestādēm, krīzes saasināšanās, bruņots konflikts un
  kurās cilvēku drošība ir visvairāk apdraudēta vai kurās cilvēktiesību organizācijas un cilvēktiesību aizstāvji
  , mediatori un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, kuri iesaistīti ar krīzi vai bruņotu konfliktu saistītās sarunās, izlīgumā un miera veidošanā,
  darbojas vissarežģītākajos apstākļos. Šādas dotācijas nepārsniedz EUR 1 000 000 
  EUR
  , to termiņš ir līdz 18 mēnešiem, un šo termiņu var pagarināt vēl par 12 mēnešiem tādu objektīvu un neparedzētu šķēršļu gadījumā, kas radušies darbību īstenošanā

  piemērošanā
  ; [Gr. 218] |
| --- | --- |

b)

dotācijām, attiecīgos gadījumos bez prasības par līdzfinansējumu, lai finansētu darbības vissarežģītākajos apstākļos, kuros uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšana būtu nevietā, tostarp situācijās, kurās ir būtisks pamatbrīvību trūkums,
  draudi demokrātiskām iestādēm, krīzes saasināšanās, bruņots konflikts un
  kurās cilvēku drošība ir visvairāk apdraudēta vai kurās cilvēktiesību organizācijas un cilvēktiesību aizstāvji
  , mediatori un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, kuri iesaistīti ar krīzi vai bruņotu konfliktu saistītās sarunās, izlīgumā un miera veidošanā,
  darbojas vissarežģītākajos apstākļos. Šādas dotācijas nepārsniedz EUR 1 000 000 
  EUR
  , to termiņš ir līdz 18 mēnešiem, un šo termiņu var pagarināt vēl par 12 mēnešiem tādu objektīvu un neparedzētu šķēršļu gadījumā, kas radušies darbību īstenošanā

  piemērošanā
  ; [Gr. 218]

| c) | dotācijām ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojam, kā arī Globālajai universitātes pilsētiņai (“Global Campus”), Eiropas Starpuniversitāšu cilvēktiesību un demokratizācijas centram, kas nodrošina Eiropas cilvēktiesību un demokratizācijas maģistra programmu, un ar to saistītajam universitāšu tīklam, kurš nodrošina pēcdiploma izglītību cilvēktiesību jomā, tostarp stipendijas studentiem
  , pētniekiem, skolotājiem
  un cilvēktiesību aizstāvjiem no trešām valstīm. [Gr. 219] |
| --- | --- |

c)

dotācijām ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojam, kā arī Globālajai universitātes pilsētiņai (“Global Campus”), Eiropas Starpuniversitāšu cilvēktiesību un demokratizācijas centram, kas nodrošina Eiropas cilvēktiesību un demokratizācijas maģistra programmu, un ar to saistītajam universitāšu tīklam, kurš nodrošina pēcdiploma izglītību cilvēktiesību jomā, tostarp stipendijas studentiem
  , pētniekiem, skolotājiem
  un cilvēktiesību aizstāvjiem no trešām valstīm. [Gr. 219]

| ca) | maziem projektiem, kā minēts 23.a pantā; [Gr. 220] |
| --- | --- |

ca)

maziem projektiem, kā minēts 23.a pantā; [Gr. 220]

Budžeta atbalsts, kā minēts 1. punkta c) apakšpunktā, tostarp tas, kas sniegts, izmantojot nozaru reformu rādītāju līgumus, balstās uz valstu līdzatbildību, savstarpēju pārskatatbildību un kopīgu apņēmību ievērot universālas vērtības, demokrātiju, cilvēktiesības,
  dzimumu līdztiesību, sociālo iekļaušanu, cilvēces attīstību un
  tiesiskumu, un tā mērķis ir nostiprināt partnerības starp Savienību un partnervalstīm. Tas ietver pastiprinātu politikas dialogu, spēju pilnveidošanu un uzlabotu pārvaldību, kas papildina partneru centienus iekasēt vairāk un tērēt labāk, lai atbalstītu ilgtspējīgu iekļaujošu ekonomikas izaugsmi un darbvietas

  , iekļaujošu
  un
  visiem labvēlīgu sociālekonomisko attīstību, pienācīgu darbvietu radīšanu, īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem
  ,
  nevienlīdzības samazināšanu
  un nabadzības izskaušanu
  , pienācīgi ņemot vērā vietējās ekonomiskās, vides un sociālās tiesības
  . [Gr. 221]

Jebkādu lēmumu sniegt budžeta atbalstu pieņem, pamatojoties uz budžeta atbalsta politiku, par ko ir panākta vienošanās Savienībā, skaidriem atbilstības kritērijiem un rūpīgi izvērtējot riskus un ieguvumus.
  Viens no galvenajiem minētā lēmuma noteicošajiem faktoriem ir izvērtējums par partnervalstu apņēmību, iepriekšējo rīcību un panākumiem attiecībā uz demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu
  . [Gr. 222]

4.   Budžeta atbalstu diferencē tā, lai tas labāk atbilstu partnervalsts politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem, ņemot vērā nestabilitātes situācijas.

Sniedzot budžeta atbalstu saskaņā ar Finanšu regulas 236. pantu, Komisija skaidri definē un uzrauga budžeta atbalsta sniegšanas nosacījumu kritērijus, tostarp progresu reformu īstenošanā un pārredzamību, un atbalsta parlamentārās kontroles, valsts revīzijas spēju,
  PSO līdzdalību uzraudzībā,
  lielākas pārredzamības un publiskās piekļuves informācijai pilnveidošanu
  un tādu stabilu publiskā iepirkuma sistēmu izveidi, kas atbalsta vietējās ekonomikas attīstību un vietējos uzņēmumus
  . [Gr. 223]

5.   Budžeta atbalsta izmaksāšanas pamatā ir rādītāji, kas apliecina pietiekamu progresu, kas panākts ar partnervalsti saskaņoto mērķu īstenošanā.

6.   Finanšu instrumenti saskaņā ar šo regulu var būt aizdevumi, garantijas, pašu kapitāls vai kvazikapitāls, investīcijas vai līdzdalības, kā arī riska dalīšanas instrumenti, pēc iespējas un saskaņā ar Finanšu regulas 209. panta 1. punktā paredzētajiem principiem Eiropas Investīciju bankas, tādas daudzpusējas Eiropas finanšu iestādes kā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, vai divpusējas Eiropas finanšu iestādes, piemēram, divpusēju attīstības banku, vadībā, iespējams, apvienojumā ar citiem finanšu atbalsta veidiem gan no dalībvalstīm, gan trešām personām.

Iemaksas Savienības finanšu instrumentos saskaņā ar šo regulu var veikt dalībvalstis, kā arī jebkurš Finanšu regulas 62. panta 1. punktā minētais tiesību subjekts.

7.   Minētos finanšu instrumentus īstenošanas

  piemērošanas
  un pārskatu sniegšanas nolūkos var sagrupēt daļās. [Gr. 224]

7.a
     
  Komisija un EĀDD neiesaistās jaunos vai atjauninātos darījumos ar vienībām, kas ir inkorporētas vai veic uzņēmējdarbību jurisdikcijās, kuras saskaņā ar attiecīgo Savienības politiku ir noteiktas tādu jurisdikciju sarakstā, kas nesadarbojas, vai kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 9. panta 2. punktu ir identificētas kā augsta riska trešās valstis, vai kuras faktiski neievēro Savienības vai starptautiski saskaņotus nodokļu standartus attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu. [Gr. 225]

8.   Savienības finansējums nerada īpašus nodokļus, nodevas vai maksājumus un neizraisa to iekasēšanu.

9.   Nodokļi, nodevas un maksājumi, ko piemēro partnervalstis, var būt tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu.

23.a pants

Mazo projektu fondi

1.
     
  Saskaņā ar šo regulu finansējumu var piešķirt mazo projektu fondiem, kuru mērķis ir atlasīt un īstenot projektus ar ierobežotu finanšu apjomu.

2.
     
  Mazo projektu fondu saņēmēji ir pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

3.
     
  Mazo projektu fondu galasaņēmēji saņem atbalstu saskaņā ar šo regulu ar saņēmēju starpniecību un īsteno mazos projektus mazo projektu fondu ietvaros (“mazais projekts”).

4.
     
  Ja publiskais ieguldījums mazā projektā nepārsniedz 100 000 EUR, to veic kā vienības izmaksas vai vienreizējus maksājumus, vai ietverot vienotas likmes. [Gr. 226]

24. pants

Atbilstīgās personas un tiesību subjekti

1.   Dalība iepirkuma, dotāciju un godalgu piešķiršanas procedūrās attiecībā uz darbībām, kuras finansē saskaņā ar ģeogrāfiskajām programmām un Pilsoniskās sabiedrības organizāciju un Globālo problēmu programmām, ir pieejamas starptautiskām organizācijām un visiem pārējiem tiesību subjektiem, kas ir valstspiederīgie un – juridisko personu gadījumā – kas arī faktiski veic uzņēmējdarbību turpmāk minētajās valstīs vai teritorijās:

| a) | dalībvalstīs, saņēmējās, kas gūst labumu no IPA III regulas, un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu līgumslēdzējās pusēs; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīs, saņēmējās, kas gūst labumu no IPA III regulas, un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu līgumslēdzējās pusēs;

| b) | kaimiņvalstu zonas partnervalstīs un Krievijas Federācijā, ja attiecīgo procedūru izmanto tādu daudzvalstu programmu kontekstā, kurās tā piedalās; |
| --- | --- |

b)

kaimiņvalstu zonas partnervalstīs un Krievijas Federācijā, ja attiecīgo procedūru izmanto tādu daudzvalstu programmu kontekstā, kurās tā piedalās;

| c) | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas publicētajā oficiālās attīstības palīdzības saņēmēju sarakstā iekļautajās jaunattīstības valstīs un teritorijās, kas nav G-20 valstu grupas locekles, un aizjūras zemēs un teritorijās, kas definētas Padomes Lēmumā .../.../ES; |
| --- | --- |

c)

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas publicētajā oficiālās attīstības palīdzības saņēmēju sarakstā iekļautajās jaunattīstības valstīs un teritorijās, kas nav G-20 valstu grupas locekles, un aizjūras zemēs un teritorijās, kas definētas Padomes Lēmumā .../.../ES;

| d) | oficiālās attīstības palīdzības saņēmēju sarakstā iekļautajās jaunattīstības valstīs, kas ir G-20 valstu grupas locekles, un citās valstīs un teritorijās, ja attiecīgo procedūru izmanto Savienības saskaņā ar šo regulu finansētas darbības kontekstā, kurā tās piedalās; |
| --- | --- |

d)

oficiālās attīstības palīdzības saņēmēju sarakstā iekļautajās jaunattīstības valstīs, kas ir G-20 valstu grupas locekles, un citās valstīs un teritorijās, ja attiecīgo procedūru izmanto Savienības saskaņā ar šo regulu finansētas darbības kontekstā, kurā tās piedalās;

| e) | valstīs, kurām Komisija ir noteikusi savstarpēju piekļuvi ārējam finansējumam; šādu piekļuvi uz ierobežotu laiku – vismaz vienu gadu – var piešķirt, kad vien valsts ar vienlīdzīgiem noteikumiem atzīst par atbilstīgiem tādus tiesību subjektus no Savienības un no valstīm, kas ir atbilstīgas saskaņā ar šo regulu; Komisija pieņem lēmumu par savstarpēju piekļuvi un tās ilgumu pēc apspriešanās ar attiecīgo saņēmēju valsti vai valstīm; |
| --- | --- |

e)

valstīs, kurām Komisija ir noteikusi savstarpēju piekļuvi ārējam finansējumam; šādu piekļuvi uz ierobežotu laiku – vismaz vienu gadu – var piešķirt, kad vien valsts ar vienlīdzīgiem noteikumiem atzīst par atbilstīgiem tādus tiesību subjektus no Savienības un no valstīm, kas ir atbilstīgas saskaņā ar šo regulu; Komisija pieņem lēmumu par savstarpēju piekļuvi un tās ilgumu pēc apspriešanās ar attiecīgo saņēmēju valsti vai valstīm;

| f) | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas dalībvalstīs gadījumā, ja līgumi tiek īstenoti

  piemēroti
  vismazāk attīstītā valstī vai ar lielu parādu apgrūtinātā nabadzīgā valstī, kas iekļauta oficiālās attīstības palīdzības saņēmēju sarakstā. [Gr. 227] |
| --- | --- |

f)

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas dalībvalstīs gadījumā, ja līgumi tiek īstenoti

  piemēroti
  vismazāk attīstītā valstī vai ar lielu parādu apgrūtinātā nabadzīgā valstī, kas iekļauta oficiālās attīstības palīdzības saņēmēju sarakstā. [Gr. 227]

2.   Neskarot ierobežojumus, kas raksturīgi darbības būtībai un mērķiem, līdzdalība iepirkuma, dotāciju un godalgu piešķiršanas procedūrās attiecībā uz darbībām, kuras finansē saskaņā ar Cilvēktiesību un demokrātijas un Stabilitātes un miera veicināšanas programmām, kā arī ātrās reaģēšanas darbībām, ir pieejama bez ierobežojumiem.

3.   Visu piegāžu un materiālu, ko finansē saskaņā ar šo regulu, izcelsme var būt jebkura valsts.

4.   Šajā pantā izklāstītie noteikumi neattiecas uz atbilstīga darbuzņēmēja vai – attiecīgos gadījumos – apakšuzņēmēja nodarbinātām fiziskām personām vai fiziskām personām, ar kurām tie ir noslēguši citu likumīgu līgumu, un saistībā ar šīm personām noteikumi nerada ierobežojumus attiecībā uz valstspiederību.

5.   Attiecībā uz darbībām, kuras kopīgi līdzfinansē tiesību subjekts, vai kuras īsteno

  piemēro
  tiešā vai netiešā pārvaldībā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) līdz viii) punktā minētajiem tiesību subjektiem, piemēro arī šo tiesību subjektu atbilstības noteikumus. [Gr. 228]

6.   Ja līdzekļu devēji nodrošina finansējumu Komisijas izveidotam trasta fondam vai izmantojot ārējos piešķirtos ieņēmumus, piemēro trasta fonda dibināšanas aktā vai – ārējo piešķirto ieņēmumu gadījumā – nolīgumā ar līdzekļu devēju paredzētos atbilstības noteikumus.

7.   Tādu darbību gadījumā, kuras finansē saskaņā ar šo regulu un no citas Savienības programmas, tiesību subjekti, kuri ir tiesīgi piedalīties saskaņā ar jebkuru no šīm programmām, tiek uzskatīti par atbilstīgiem.

8.   Daudzvalstu darbību gadījumā tiesību subjektus, kas ir valstspiederīgie un – juridisko personu gadījumā – kas arī faktiski veic uzņēmējdarbību valstīs un teritorijās, uz kurām attiecas darbība, var uzskatīt par atbilstīgiem.

9.   Šajā pantā paredzētos atbilstības noteikumus var ierobežot attiecībā uz pieteikumu iesniedzēju valstspiederību, ģeogrāfisko atrašanās vietu vai to veidu, ja šādi ierobežojumi vajadzīgi darbības specifiskuma un mērķu dēļ un ja tie nepieciešami tās efektīvai īstenošanai.
  piemērošanai. Ierobežojumus attiecībā uz valstspiederību nepiemēro starptautiskām organizācijām. [Gr. 229]

10.   Pretendentus, pieteikumu iesniedzējus un kandidātus no neatbilstīgām valstīm var pieņemt kā atbilstīgus steidzamības gadījumā vai ja pakalpojumi nav pieejami attiecīgo valstu vai teritoriju tirgos, vai citos pienācīgi pamatotos gadījumos, ja atbilstības noteikumu piemērošana padarītu darbības īstenošanu neiespējamu vai pārmērīgi to apgrūtinātu.

11.   Lai sekmētu vietējās spējas, tirgus un pirkumus, prioritāte tiek dota vietējiem un reģionāliem darbuzņēmējiem,
  vienlaikus pievēršot uzmanību tiem, kuriem ir pieredze vides ilgtspējas vai godīgas tirdzniecības jomā,
  ja Finanšu regulā ir paredzēts līgumu piešķirt, pamatojoties uz atsevišķu konkursu. Visos citos gadījumos vietējo un reģionālo darbuzņēmēju līdzdalību veicina saskaņā ar attiecīgiem minētās regulas noteikumiem.
  Jebkurā gadījumā piemēro ilgtspējas un pienācīgas pārbaudes kritērijus
  . [Gr. 230]

12.   Saskaņā ar Demokrātijas un cilvēktiesību programmu jebkurš tiesību subjekts, uz kuru neattiecas tiesību subjekta definīcija 2. panta 6. punktā, ir atbilstīgs, ja tas ir nepieciešams, lai darbotos šīs programmas intervences jomās.

12.a
     
  Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments neatbalsta darbības, kuras saskaņā ar 21. pantā minētajiem vides pētījumiem var nodarīt kaitējumu videi vai klimatam. Piešķīrumi pilnībā atbilst Parīzes nolīguma prasībām, un kopumā ārējai darbībai paredzētais Eiropas finansējums atbalsta Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķus. Konkrētāk, instruments neatbalsta:

| a) | darbības, kas neatbilst Parīzes nolīgumā saņēmējvalstīm nacionāli noteiktajam devumam; |
| --- | --- |

a)

darbības, kas neatbilst Parīzes nolīgumā saņēmējvalstīm nacionāli noteiktajam devumam;

| b) | investīcijas fosilo degvielu augšupējā posmā, vidusposmā un lejupējā posmā. [Gr. 231] |
| --- | --- |

b)

investīcijas fosilo degvielu augšupējā posmā, vidusposmā un lejupējā posmā. [Gr. 231]

25. pants

Līdzekļu pārnešana, ikgadējie maksājumi, saistību apropriācijas, atmaksājamās summas un ieņēmumi, ko rada finanšu instrumenti

1.   Papildus Finanšu regulas 12. panta 2. punktam neizmantotās saistību un maksājumu apropriācijas saskaņā ar šo regulu automātiski pārnes un tās var izmantot saistībām līdz nākamā finanšu gada 31. decembrim. Nākamajā finanšu gadā vispirms izmanto pārnesto summu.

Komisija informē

  iesniedz
  Eiropas Parlamentu

  Parlamentam
  un Padomi

  Padomei informāciju
  par pārnestām saistību

  automātiski pārnestām, tostarp to apmēriem,
  atbilstīgi Finanšu regulas 12. panta 6. punktam. [Gr. 232]

2.   Papildus Finanšu regulas 15. pantā paredzētajiem noteikumiem par apropriācijām, kas darītas pieejamas atkārtoti, saistību apropriācijas, kas atbilst atcelto saistību summai, jo darbība saskaņā ar šo regulu pilnībā vai daļēji nav īstenota, tiek darītas pieejamas atkārtoti izcelsmes budžeta pozīcijā.

Atsauces uz Finanšu regulas 15. pantu regulas, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā saprot arī kā atsauci uz šo punktu šajā regulā.

3.   Budžeta saistības darbībām, kas ilgst ilgāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem atbilstīgi Finanšu regulas 112. panta 2. punktam.

Finanšu regulas 114. panta 2. punkta trešo daļu šīm daudzgadu darbībām nepiemēro. Komisija automātiski atceļ jebkuru darbības budžeta saistību daļu, kura līdz 31. decembrim piektajā gadā pēc attiecīgās budžeta saistības gada nav izmantota priekšfinansējumam vai starpposma maksājumu veikšanai vai attiecībā uz kuru nav iesniegta neviena apstiprināta izdevumu deklarācija vai maksājumu pieprasījums.

Šā panta 2. punktu piemēro arī ikgadējiem maksājumiem.

4.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 209. panta 3. punkta, atmaksājamās summas un ieņēmumus, ko rada finanšu instrumenti, piešķir izcelsmes budžeta pozīcijai kā iekšējos piešķirtos ieņēmumus pēc pārvaldības izmaksu un maksu atskaitīšanas. Reizi piecos gados Komisija izvērtē pastāvošo finanšu instrumentu ieguldījumu Savienības mērķu sasniegšanā un to efektivitāti.

IV nodaļa

EFIA+, budžeta garantijas un finansiālā palīdzība trešām valstīm

26. pants

Darbības joma un finansējums

1.   No 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansējuma finansē Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai plus (EFIA+) un Ārējās darbības garantiju
  finansē, izmantojot 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansējumu ģeogrāfiskajām programmām, vienlaikus nodrošinot, ka šis finansējums nekaitē citām ģeogrāfisko programmu atbalstītajām darbībām
  . [Gr. 233]

EFIA+ kā integrētas finansiālas paketes, kas nodrošina finansiālo kapacitāti, balstoties uz 23. panta 1. punkta a), e)

  punktā noteikto dotāciju
  ,
  garantiju
  un f) apakšpunktā noteiktajām īstenošanas metodēm

  citu finanšu instrumentu veidā
  , mērķis ir atbalstīt investīcijas un palielināt piekļuvi finansējumam,
  vienlaikus maksimāli palielinot papildināmību, nodrošinot inovatīvus produktus un piesaistot finansējumu no privātā sektora,
  lai sekmētu ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomisko,
  vides
  un sociālo attīstību
  , industrializāciju
  un veicinātu

  stabilu vidi investīcijām nolūkā veicināt
  sociālekonomisko
  un vidisko
  izturētspēju partnervalstīs ar īpašu uzsvaru uz nabadzības izskaušanu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi,
  pielāgošanos klimata pārmaiņām un šo pārmaiņu mazināšanu, vides aizsardzību un pārvaldību
  pienācīgu darbvietu radīšanu,
  atbilstoši attiecīgajiem SDO standartiem, jo īpaši neaizsargātām grupām, tostarp sievietēm un jauniešiem
  , ekonomiskajām iespējām, prasmēm un uzņēmējdarbību, sociālekonomiskajām nozarēm, mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem

  ar uzsvaru uz sociālajiem uzņēmumiem un kooperatīviem
  ,
  ņemot vērā to potenciālu nabadzības un nevienlīdzības mazināšanā un cilvēktiesību un iztikas līdzekļu veicināšanā, mikrouzņēmumu
  ,
  mazo
  un
  vidējo uzņēmumu atbalstīšanu
  , kā arī konkrētu neatbilstīgās migrācijas
  un piespiedu pārvietošanas
  sociālekonomisko pamatcēloņu risināšanu,
  un izcelsmes valstīs atgriezto migrantu ilgtspējīgu reintegrēšanu
  saskaņā ar attiecīgajiem indikatīvās plānošanas dokumentiem.
  45 % no finansējuma piešķir investīcijām, kas veicina klimata jomas mērķu sasniegšanu, vides pārvaldību un aizsardzību, bioloģisko daudzveidību un pārtuksnešošanās apkarošanu, savukārt 30 % no kopējā finansējuma atvēl klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās darbībām.
  Īpašu uzmanību
  un papildu atbalstu institucionālo spēju veidošanai un ekonomiskajai izaugsmei, un tehnisko palīdzību
  velta valstīm, kas identificētas kā valstis, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, vismazāk attīstītajām valstīm un lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm.
  Ārējās darbības garantiju izmanto papildus valdības investīcijām svarīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, par ko joprojām ir atbildīga valdība
  . [Gr. 234]

2.   Ārējās darbības garantija atbalsta EFIA+ darbības, uz ko attiecas budžeta garantijas saskaņā ar šīs regulas 27., 28. un 29. pantu, makrofinansiālā palīdzība un aizdevumi trešām valstīm, kuras minētas EINS regulas 10. panta 2. punktā.

3.   Saskaņā ar Ārējās darbības garantiju Savienība var garantēt operācijas, kas parakstītas laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim, kopsummā līdz EUR60 000 000 000
  EUR. Šo maksimālo summu pārskata, veicot vidusposma novērtēšanu saskaņā ar 32. pantu
  . [Gr. 235]

4.   Uzkrājumu likmes diapazons ir no 9 % līdz 50 % atkarībā no operāciju veida.
  Izmantojot īpašu budžeta pozīciju ikgadējās budžeta procedūras satvarā vai izmantojot budžeta pārvietojumus, no Savienības budžeta tiek piešķirta maksimālā summa 10 miljardu EUR apmērā. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 34. pantu attiecībā uz šīs maksimālās summas grozīšanu, ja rodas tāda vajadzība
  . [Gr. 236]

Ārējās darbības garantijas uzkrājumu likme ir 9 % Savienības makrofinansiālajai palīdzībai un budžeta garantijām, kas sedz valsts riskus saistībā ar aizdevumu operācijām.

Uzkrājumu likmes pārskata ik pēc trīs

  diviem
  gadiem
  , sākot ar

  no šīs regulas piemērošanas dienas

  dienu
  , kas noteikta 40. pantā. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 34. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem papildina vai groza šīs likmes

  attiecībā uz šo likmju un attiecīgo summu papildināšanu vai grozīšanu
  . [Gr. 237]

5.   Ārējās darbības garantiju uzskata par vienu garantiju kopējā uzkrājumu fondā, kas izveidots ar Finanšu regulas 212. pantu.

6.   EFIA+ un Ārējās darbības garantija var atbalstīt finansēšanas un investīciju operācijas partnervalstīs 4. panta 2. punktā minētajās ģeogrāfiskajās zonās. Ārējās darbības garantijas uzkrājumus finansē no attiecīgo ģeogrāfisko programmu budžeta, kuras izveidotas ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu, un pārceļ kopējā uzkrājuma fondā.
  EFIA+ darbību ģeogrāfiskais sadalījums, cik vien maksimāli iespējams, atspoguļo arī dažādajiem reģioniem paredzēto finanšu piešķīrumu relatīvo īpatsvaru, kā izklāstīts 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā.
  No EFIA+ un Ārējās darbības garantijas var arī atbalstīt operācijas IPA III regulas I pielikumā uzskaitītajās saņēmējās. Finansējumu šīm operācijām saskaņā ar EFIA+ un Ārējās darbības garantijas uzkrājumiem finansē saskaņā ar IPA regulu. Ārējās darbības garantijas uzkrājumus aizdevumiem EINS regulas 10. panta 2. punktā minētajām trešām valstīm finansē saskaņā ar EINS regulu. [Gr. 238]

7.   Finanšu regulas 211. panta 2. punktā minētos uzkrājumus veido, balstoties uz Savienības kopējām nenokārtotajām saistībām, kas izriet no katras operācijas, tostarp operācijām, kuras parakstītas līdz 2021. gadam un kuras garantē Savienība. Ikgadējo uzkrājumu summu var veidot līdz pat septiņu gadu laikā.

8.   Aktīvu bilanci līdz 2020. gada 31. decembrim EFIA Garantiju fondā un Garantiju fondā ārējām darbībām, kuri izveidoti attiecīgi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009, pārvieto kopējā uzkrājumu fondā, lai nodrošinātu uzkrājumus to attiecīgajām operācijām saskaņā ar to pašu vienu garantiju, kas paredzēta šā panta 4. punktā.

26.a pants

EFIA+ mērķi

1.
     
  EFIA+ darbības, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu, izmantojot Ārējās darbības garantiju, dod ieguldījumu šādās prioritārajās jomās:

| a) | nodrošināt finansējumu un atbalstu privātā, sadarbības un sociālo uzņēmumu sektora attīstībai, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību ekonomikas, sociālajā un vides aspektā, īpašu uzmanību pievēršot nabadzības izskaušanai un, vajadzības gadījumā, Eiropas kaimiņattiecību politikas un IPA III regulas 3. pantā noteikto mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt finansējumu un atbalstu privātā, sadarbības un sociālo uzņēmumu sektora attīstībai, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību ekonomikas, sociālajā un vides aspektā, īpašu uzmanību pievēršot nabadzības izskaušanai un, vajadzības gadījumā, Eiropas kaimiņattiecību politikas un IPA III regulas 3. pantā noteikto mērķu īstenošanai;

| b) | novērst šķēršļus privātajām investīcijām, jo īpaši nodrošinot investīciju juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

b)

novērst šķēršļus privātajām investīcijām, jo īpaši nodrošinot investīciju juridisko noteiktību;

| c) | piesaistīt privātā sektora finansējumu, īpaši pievēršoties mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

c)

piesaistīt privātā sektora finansējumu, īpaši pievēršoties mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| d) | stiprināt sociālekonomiskās nozares un jomas un saistīto publisko un privāto infrastruktūru, un ilgtspējīgus savienojumus un ilgtspējīgu ražošanu nolūkā sekmēt iekļaujošu un ilgtspējīgu sociālekonomisko attīstību, kurā ievēro cilvēktiesības un saudzē vidi; |
| --- | --- |

d)

stiprināt sociālekonomiskās nozares un jomas un saistīto publisko un privāto infrastruktūru, un ilgtspējīgus savienojumus un ilgtspējīgu ražošanu nolūkā sekmēt iekļaujošu un ilgtspējīgu sociālekonomisko attīstību, kurā ievēro cilvēktiesības un saudzē vidi;

| e) | dot ieguldījumu klimata politikā, vides aizsardzībā un pārvaldībā; |
| --- | --- |

e)

dot ieguldījumu klimata politikā, vides aizsardzībā un pārvaldībā;

| f) | veicinot ilgtspējīgu attīstību, palīdzēt risināt migrācijas, tostarp neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas, konkrētus pamatcēloņus un veicināt drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju un mobilitāti. [Gr. 239] |
| --- | --- |

f)

veicinot ilgtspējīgu attīstību, palīdzēt risināt migrācijas, tostarp neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas, konkrētus pamatcēloņus un veicināt drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju un mobilitāti. [Gr. 239]

27. pants

Operāciju un partneru atbilstība un atlase

1.   Finansēšanas un ieguldījumu operācijas, kas ir atbilstīgas Ārējās darbības garantijas atbalstam, ir konsekventas un saskaņotas ar Savienības politiku,
  jo īpaši tās attīstības politiku un Eiropas kaimiņattiecību politiku,
  kā arī ar partnervalstu stratēģijām un politiku
  , un ar tām tiek risināti jautājumi saistībā ar vietējā tirgus nepilnībām vai neoptimālām ieguldījumu operācijām, neradot negodīgu konkurenci vietējiem ekonomikas dalībniekiem
  . Tās jo īpaši atbalsta šīs regulas un attiecīgo indikatīvās plānošanas dokumentu mērķus, vispārējos principus un politikas satvaru, pienācīgi ņemot vērā
  26.a pantā noteiktās un
   V pielikumā
  sīkāk aprakstītās
  prioritārās jomas. [Gr. 240]

1.a
     
  Ārējās darbības garantiju piešķir, ja starp Komisiju Savienības vārdā un atbilstīgo partneri ir noslēgti attiecīgie EFIA garantijas nolīgumi. [Gr. 241]

2.   Ārējās darbības garantija atbalsta finansēšanas un investīciju operācijas, kuras

  ar kurām tiek risināti jautājumi saistībā ar tirgus nepilnībām vai neoptimālām situācijām investīciju jomā. Operācijas arī
  atbilst Finanšu regulas 209. panta 2. punkta a) līdz
  d)
   apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem un kuras
  [Gr. 242]

| aa) | nodrošina finansiālo un attīstības papildināmību; [Gr. 243] |
| --- | --- |

aa)

nodrošina finansiālo un attīstības papildināmību; [Gr. 243]

| (-ab) | ir pakļautas publiski pieejamam un līdzdalību veicinošam ietekmes uz cilvēktiesībām, sociālo jomu, darbaspēku un vidi ex ante novērtējumam, kurā tiek konstatēti un risināti riski attiecīgajās jomās un kurā ir pienācīgi ņemts vērā iesaistīto kopienu brīvas un iepriekš norunātas piekrišanas princips attiecībā uz investīcijām, kas saistītas ar zemi; [Gr. 244] |
| --- | --- |

(-ab)

ir pakļautas publiski pieejamam un līdzdalību veicinošam ietekmes uz cilvēktiesībām, sociālo jomu, darbaspēku un vidi ex ante novērtējumam, kurā tiek konstatēti un risināti riski attiecīgajās jomās un kurā ir pienācīgi ņemts vērā iesaistīto kopienu brīvas un iepriekš norunātas piekrišanas princips attiecībā uz investīcijām, kas saistītas ar zemi; [Gr. 244]

| a) | nodrošina papildināmību ar citām iniciatīvām; |
| --- | --- |

a)

nodrošina papildināmību ar citām iniciatīvām;

| b) | ir ekonomiski un finansiāli dzīvotspējīgas, pienācīgi ņemot vērā iespējamo atbalstu no projekta privātajiem un publiskajiem partneriem un viņu līdzfinansējumu, vienlaikus ņemot vērā konkrēto darbības vidi un to valstu spējas, kas noteiktas kā valstis, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, kuras ir vismazāk attīstītās valstis un lielu parādu apgrūtinātas nabadzīgas valstis un kuras var izmantot izdevīgākus noteikumus; |
| --- | --- |

b)

ir ekonomiski un finansiāli dzīvotspējīgas, pienācīgi ņemot vērā iespējamo atbalstu no projekta privātajiem un publiskajiem partneriem un viņu līdzfinansējumu, vienlaikus ņemot vērā konkrēto darbības vidi un to valstu spējas, kas noteiktas kā valstis, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, kuras ir vismazāk attīstītās valstis un lielu parādu apgrūtinātas nabadzīgas valstis un kuras var izmantot izdevīgākus noteikumus;

| c) | ir tehniski dzīvotspējīgas un ilgtspējīgas no vides un sociālā

  sociālekonomiskā
  viedokļa; [Gr. 245] |
| --- | --- |

c)

ir tehniski dzīvotspējīgas un ilgtspējīgas no vides un sociālā

  sociālekonomiskā
  viedokļa; [Gr. 245]

| ca) | ir vērstas uz nozarēm un jomām, kurās ir skaidras tirgus vai institucionālās nepilnības, kas kavē privātā sektora finansējuma piesaistīšanu; [Gr. 246] |
| --- | --- |

ca)

ir vērstas uz nozarēm un jomām, kurās ir skaidras tirgus vai institucionālās nepilnības, kas kavē privātā sektora finansējuma piesaistīšanu; [Gr. 246]

| cb) | ir strukturētas tā, lai veicinātu tirgus attīstību un mobilizētu privātā sektora resursus investīciju nepietiekamības novēršanai; [Gr. 247] |
| --- | --- |

cb)

ir strukturētas tā, lai veicinātu tirgus attīstību un mobilizētu privātā sektora resursus investīciju nepietiekamības novēršanai; [Gr. 247]

| cc) | ir vērstas uz projektiem, ar kuriem saistītie riski ir lielāki par tiem riskiem, ko privātie aizdevēji ir gatavi uzņemties tikai uz komerciāla pamata; [Gr. 248] |
| --- | --- |

cc)

ir vērstas uz projektiem, ar kuriem saistītie riski ir lielāki par tiem riskiem, ko privātie aizdevēji ir gatavi uzņemties tikai uz komerciāla pamata; [Gr. 248]

| cd) | neizkropļo partnervalstu un reģionu tirgus; [Gr. 249] |
| --- | --- |

cd)

neizkropļo partnervalstu un reģionu tirgus; [Gr. 249]

| ce) | pēc iespējas vairāk mobilizē vietējā privātā sektora kapitālu; [Gr. 250] |
| --- | --- |

ce)

pēc iespējas vairāk mobilizē vietējā privātā sektora kapitālu; [Gr. 250]

| cf) | ievēro Pusanas partnerībā efektīvai sadarbībai attīstības jomā izklāstītos un Nairobi 2016. gadā atkārtoti apstiprinātos attīstības efektivitātes principus, tostarp atbildību, saskaņošanu, koncentrēšanos uz rezultātiem, pārredzamību un savstarpēju pārskatatbildību, kā arī palīdzības atsaistīšanas mērķi; [Gr. 251] |
| --- | --- |

cf)

ievēro Pusanas partnerībā efektīvai sadarbībai attīstības jomā izklāstītos un Nairobi 2016. gadā atkārtoti apstiprinātos attīstības efektivitātes principus, tostarp atbildību, saskaņošanu, koncentrēšanos uz rezultātiem, pārredzamību un savstarpēju pārskatatbildību, kā arī palīdzības atsaistīšanas mērķi; [Gr. 251]

| cg) | ir izstrādātas, lai atbilstu OAP kritērijiem, kurus noteikusi ESAO DAC, ņemot vērā privātā sektora attīstības specifiku, izņemot attiecībā uz operācijām industrializētās valstīs, kuras nav tiesīgas saņemt OAP; [Gr. 252] |
| --- | --- |

cg)

ir izstrādātas, lai atbilstu OAP kritērijiem, kurus noteikusi ESAO DAC, ņemot vērā privātā sektora attīstības specifiku, izņemot attiecībā uz operācijām industrializētās valstīs, kuras nav tiesīgas saņemt OAP; [Gr. 252]

| ch) | tiek piemērotas, pilnībā ievērojot starptautiskos cilvēktiesību tiesību aktus, kā arī starptautiski saskaņotas pamatnostādnes, principus un konvencijas, tostarp atbildīgu investīciju principus, ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ESAO Pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) atbildīgas investēšanas lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās principus un Starptautiskās Darba organizācijas konvencijas un standartus, ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, Māstrihtas principus attiecībā uz valstu ekstrateritoriālajām saistībām ekonomikas, sociālo un kultūras tiesību jomā un FAO Brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par atbildīgu par zemes, zivju akvatorijas un mežu īpašumtiesību pārvaldību saistībā ar valsts pārtikas nodrošinājumu; [Gr. 253] |
| --- | --- |

ch)

tiek piemērotas, pilnībā ievērojot starptautiskos cilvēktiesību tiesību aktus, kā arī starptautiski saskaņotas pamatnostādnes, principus un konvencijas, tostarp atbildīgu investīciju principus, ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ESAO Pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) atbildīgas investēšanas lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās principus un Starptautiskās Darba organizācijas konvencijas un standartus, ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, Māstrihtas principus attiecībā uz valstu ekstrateritoriālajām saistībām ekonomikas, sociālo un kultūras tiesību jomā un FAO Brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par atbildīgu par zemes, zivju akvatorijas un mežu īpašumtiesību pārvaldību saistībā ar valsts pārtikas nodrošinājumu; [Gr. 253]

3.   Ārējās darbības garantiju izmanto, lai segtu riskus šādiem instrumentiem:

| a) | aizdevumiem, tostarp aizdevumiem vietējā valūtā un makrofinansiālās palīdzības aizdevumiem; |
| --- | --- |

a)

aizdevumiem, tostarp aizdevumiem vietējā valūtā un makrofinansiālās palīdzības aizdevumiem;

| b) | garantijām; |
| --- | --- |

b)

garantijām;

| c) | pretgarantijām; |
| --- | --- |

c)

pretgarantijām;

| d) | kapitāla tirgus instrumentiem; |
| --- | --- |

d)

kapitāla tirgus instrumentiem;

| e) | jebkuram citam finansējuma vai kredīta uzlabošanas, apdrošināšanas un pamatkapitāla vai kvazikapitāla līdzdalības veidam. |
| --- | --- |

e)

jebkuram citam finansējuma vai kredīta uzlabošanas, apdrošināšanas un pamatkapitāla vai kvazikapitāla līdzdalības veidam.

4.   Attiecībā uz Ārējās darbības garantiju atbilstīgie partneri ir tie, kas norādīti Finanšu regulas 208. panta 4. punktā, tostarp no trešām valstīm, kuras veic iemaksas Ārējās darbības garantijā, kurus apstiprina Komisija saskaņā ar šīs regulas 28. pantu
  un stratēģiskā padome savā atzinumā
  . Turklāt, atkāpjoties no Finanšu regulas 62. panta 2. punkta c) apakšpunkta, struktūras, kuras reglamentē dalībvalsts vai tādas trešās valsts privāttiesības, kas veikusi iemaksas Ārējās darbības garantijā saskaņā ar 28. pantu, un kuras sniedz pienācīgu pārliecību par savām finansiālajām spējām, ir atbilstīgas minētās garantijas nolūkam. [Gr. 254]

4.a
     
  Eiropas Investīciju bankas grupa cita starpā:

| a) | kopā ar citām Eiropas finanšu iestādēm piedalās EFIA+ riska pārvaldībā, pienācīgi ņemot
  vērā
  vajadzību izvairīties no iespējama interešu konflikta; |
| --- | --- |

a)

kopā ar citām Eiropas finanšu iestādēm piedalās EFIA+ riska pārvaldībā, pienācīgi ņemot
  vērā
  vajadzību izvairīties no iespējama interešu konflikta;

| b) | ekskluzīvi īsteno daļu no investīciju loga, kas ietver valsts aizdevumus, kurus vismaz
  1 000 000 000
  EUR apmērā plānots piešķirt no ģeogrāfiskajām programmām paredzētā finansējuma, rīkojoties saskaņā ar šīs sadaļas 1. un 3. nodaļā noteiktajām procedūrām; |
| --- | --- |

b)

ekskluzīvi īsteno daļu no investīciju loga, kas ietver valsts aizdevumus, kurus vismaz
  1 000 000 000
  EUR apmērā plānots piešķirt no ģeogrāfiskajām programmām paredzētā finansējuma, rīkojoties saskaņā ar šīs sadaļas 1. un 3. nodaļā noteiktajām procedūrām;

| c) | ir
  atbilstīgs
  partneris citos investīciju logos iekļautu darbību īstenošanā. [Gr. 255] |
| --- | --- |

c)

ir
  atbilstīgs
  partneris citos investīciju logos iekļautu darbību īstenošanā. [Gr. 255]

5.   Atbilstīgie partneri atbilst noteikumiem un nosacījumiem, kas paredzēti Finanšu regulas 62. panta 2. punkta c) apakšpunktā. Attiecībā uz struktūrām, ko reglamentē dalībvalsts vai trešās valsts privāttiesības, kuras ir veikušas iemaksas Ārējās darbības garantijā saskaņā ar šīs regulas 28. pantu, priekšroka tiek dota struktūrām, kas sniedz informāciju par vides, sociālās
  , nodokļu
  un korporatīvās pārvaldības kritērijiem. [Gr. 256]

Komisija nodrošina to, lai atbilstīgie partneri pieejamos resursus izlietotu efektīvi, lietderīgi un taisnīgi, vienlaikus veicinot to savstarpēju sadarbību.

Komisija nodrošina taisnīgu attieksmi
  un vienlīdzīgu piekļuvi finansējumam
  visiem atbilstīgajiem partneriem un to, lai EFIA+
  piemērošanas
  laikposmā netiktu pieļauti interešu konflikti. Lai nodrošinātu papildināmību, Komisija var pieprasīt atbilstīgajiem partneriem visu attiecīgo informāciju par to operācijām, kas nav saistītas ar EFIA+. [Gr. 257]

5.a
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var uzaicināt atbilstīgos partnerus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās kopienas piedalīties viedokļu apmaiņā par finansēšanas un investīciju operācijām, uz kurām attiecas šī regula [Gr. 258]

6.   Komisija atlasa atbilstīgos partnerus saskaņā ar Finanšu regulas 154. pantu, pienācīgi ņemot vērā:

| a) | stratēģisko un reģionālo operatīvās darbības padomju sniegtos padomus saskaņā ar VI pielikumu; |
| --- | --- |

a)

stratēģisko un reģionālo operatīvās darbības padomju sniegtos padomus saskaņā ar VI pielikumu;

| b) | investīciju loga mērķus; |
| --- | --- |

b)

investīciju loga mērķus;

| c) | atbilstīgā partnera pieredzi un riska pārvaldības spējas; |
| --- | --- |

c)

atbilstīgā partnera pieredzi un riska pārvaldības spējas;

| d) | pašu resursu apmēru, kā arī privātā sektora līdzfinansējumu, ko atbilstīgais partneris ir gatavs mobilizēt investīciju logam; |
| --- | --- |

d)

pašu resursu apmēru, kā arī privātā sektora līdzfinansējumu, ko atbilstīgais partneris ir gatavs mobilizēt investīciju logam;

| da) | taisnīgu un atklātu iepirkuma procedūru principus; [Gr. 259] |
| --- | --- |

da)

taisnīgu un atklātu iepirkuma procedūru principus; [Gr. 259]

7.   Komisija izveido investīciju logus reģioniem, konkrētām partnervalstīm vai abiem, konkrētām nozarēm vai konkrētiem projektiem, konkrētām galīgo saņēmēju kategorijām vai abiem, kurus finansē, izmantojot šo regulu, sedz ar Ārējās darbības garantiju līdz noteiktai summai. Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā investīciju logi atbilst šim pantam un to detalizētās finansēšanas prioritātes. Visus finansiāla atbalsta pieprasījumus saistībā ar investīciju logiem iesniedz Komisijai.

Investīciju logu izvēli pienācīgi pamato ar tirgus nepilnību vai neoptimālu situāciju investīciju jomā analīzi. Minēto analīzi veic Komisija sadarbībā ar iespējamiem atbilstīgiem partneriem un ieinteresētajām personām.

Atbilstīgie partneri drīkst nodrošināt 3. punktā minētos instrumentus saskaņā ar investīciju logu vai individuālu projektu, kuru pārvalda atbilstīgais partneris. Instrumentus drīkst nodrošināt par labu partnervalstīm, tostarp valstīm, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, vai valstīm, kas saskaras ar rekonstrukcijas un atjaunošanas problēmām pēc konflikta, un minēto partnervalstu iestāžu labā, tostarp to valsts bankām un privātām vietējām bankām un finanšu iestādēm, kā arī minēto partnervalstu privātā sektora struktūru labā.
  [Gr. 260]

8.   Darbības, kuras atbalsta ar Ārējās darbības garantiju, Komisija novērtē pēc atbilstības kritērijiem, kas izklāstīti 2. un 3. punktā
  . Komisija izstrādā rādītāju kopsavilkumu kā vadlīnijas projektu atlasei. Īstenošanas partneri izmanto šo rādītāju kopsavilkumu visām darbībām saskaņā ar EFIA+. Visas darbības
  ,
  kuras atbalsta ar Ārējās darbības garantiju, Komisija novērt
  pēc iespējas izmantojot atbilstīgo partneru esošās rezultātu mērīšanas sistēmas

  27. pantā uzskaitītajiem atbilstības kritērijiem un izmanto šo kopsavilkumu, lai veiktu neatkarīgu kvalitātes pārbaudi par to, vai īstenošanas partneri projektu līmenī ir nodrošinājuši pienācīgu rūpību un veikuši novērtējumu. Vajadzības gadījumā Komisija prasa īstenošanas partneriem sniegt precizējumus un veikt korekcijas
  . Komisija katru gadu
  pēc tam, kad Komisija un īstenošanas partneri ir apstiprinājuši garantijas izmantošanu,
  publicē
  visu projektu rādītāju kopsavilkumu un visu garantijas instrumentu un atsevišķu projektu
  rezultātus
  saskaņā ar tās veikto novērtējumu
  par katru investīciju logu. [Gr. 261]

9.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 34. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem papildina vai groza prioritārās jomas V pielikumā un EFIA+ pārvaldību VI pielikumā.
  attiecībā uz V pielikumā norādīto prioritāro jomu un investīciju logu papildināšanu vai grozīšanu. Papildinot vai grozot investīciju logus konkrētiem reģioniem
  ,
  konkrētām partnervalstīm vai abiem, konkrētām nozarēm vai konkrētiem projektiem, konkrētām galīgo saņēmēju kategorijām vai abiem, kurus finansē, izmantojot šo regulu, un uz
  kuriem
  līdz noteiktam apjomam attiecas Ārējās darbības garantija, Komisija pienācīgi ņem vērā stratēģiskās padomes ieteikumus
  un
  apspriežas ar operatīvās darbības padomēm
  .

Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā investīciju logi atbilst 26.a pantā un šajā pantā izklāstītajām prasībām un to detalizētajām finansēšanas prioritātēm. Visus finansiāla atbalsta pieprasījumus saistībā ar investīciju logiem iesniedz Komisijai.

Investīciju logu izvēli pienācīgi pamato ar tirgus nepilnību vai neoptimālu situāciju investīciju jomā analīzi. Minēto analīzi veic Komisija sadarbībā ar iespējamiem atbilstīgiem partneriem un ieinteresētajām personām.

Atbilstīgie partneri var nodrošināt 3. punktā minētos instrumentus saskaņā ar investīciju logu vai individuālu projektu, kuru pārvalda atbilstīgais partneris. Instrumentus var nodrošināt par labu partnervalstīm, tostarp valstīm, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, vai valstīm, kas saskaras ar rekonstrukcijas un atjaunošanas problēmām pēc konflikta, un minēto partnervalstu iestāžu labā, tostarp to valsts bankām un privātām vietējām bankām un finanšu iestādēm, kā arī minēto partnervalstu privātā sektora struktūru labā. Valstīs, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, un pamatotos gadījumos citās valstīs atbalstu var sniegt publiskā sektora investīcijām, kam ir attiecīga ietekme uz privātā sektora attīstību. [Gr. 262]

27.a pants

EFIA+ pārvaldība un struktūra

1.
     
  EFIA+ sastāv no reģionālajām investīciju platformām, kuras izveidotas, balstoties uz pastāvošo Savienības ārējo apvienošanas mehānismu darbības metodēm, procedūrām un struktūrām, un kuras savas finansējuma apvienošanas darbības var kombinēt ar EFIA+ Ārējās garantijas operācijām.

2.
     
  Komisija ir atbildīga par vispārējo EFIA+ un Ārējās darbības garantijas pārvaldību. Papildus tam Komisija necenšas veikt vispārējās banku operācijas. Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu, lai nodrošinātu augstākos pārredzamības un finanšu pārskatatbildības standartus.

3.
     
  EFIA+ programmas pārvaldībā Komisiju konsultē stratēģiskā padome, izņemot attiecībā uz operācijām, kas aptver Savienības paplašināšanās politiku un ko finansē IPA III, — šādā gadījumā Komisiju konsultē Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas (WBIF) stratēģiskā padome. Turklāt Ārējās darbības garantijas operatīvās pārvaldības jautājumos Komisija cieši sadarbojas ar visiem atbilstīgajiem partneriem. Šajā nolūkā, lai izvērtētu risku un ar to saistīto cenu noteikšanu, tiek nodibināta tehniska darba grupa, kuru veido Komisijas un atbilstīgo partneru eksperti.

4.
     
  Stratēģiskā padome Komisiju konsultē par Ārējās darbības garantijas investīciju stratēģisko ievirzi un prioritātēm EFIA+ ietvaros un sniedz ieguldījumu to saskaņošanā ar Savienības ārējās darbības, attīstības politikas un Eiropas kaimiņattiecību politikas vadošajiem principiem un mērķiem, kā arī ar 3. pantā izklāstītajiem mērķiem un 26. pantā noteikto EFIA+ mērķi. Tā arī atbalsta Komisiju vispārējo investēšanas mērķu noteikšanā attiecībā uz Ārējās darbības garantijas izmantošanu EFIA+ operāciju atbalstam un uzrauga atbilstošu un diversificētu ģeogrāfisko un tematisko segumu investīciju logiem, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot valstīm, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, vismazāk attīstītām valstīm (VAV) un lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm.

5.
     
  Stratēģiskā padome atbalsta arī vispārējo koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp reģionālajām investīciju platformām, starp trim pīlāriem Eiropas Investīciju plānā, starp Eiropas Investīciju plānu un citiem Savienības centieniem migrācijas jomā un 2030. gada programmas īstenošanu, kā arī ar citām programmām, kas noteiktas šajā regulā, citiem Savienības finansēšanas instrumentiem un trasta fondiem.

6.
     
  Stratēģiskā padome sastāv no pārstāvjiem no Komisijas un no Savienības Augstā pārstāvja, no visām dalībvalstīm un no EIB. Eiropas Parlamentam ir novērotāja statuss. Iemaksu veicējiem, atbilstīgajiem partneriem, partnervalstīm, attiecīgajām reģionālajām organizācijām un citām ieinteresētajām personām attiecīgos gadījumos var piešķirt novērotāja statusu. Ar stratēģisko padomi apspriežas pirms jebkādu jaunu novērotāju iekļaušanas. Stratēģisko padomi vada Komisija un Augstais pārstāvis.

7.
     
  Stratēģiskā padome rīko sanāksmi vismaz divas reizes gadā un, ja iespējams, vienprātīgi pieņem atzinumus. Priekšsēdētājs jebkurā laikā vai pēc vienas trešdaļas padomes locekļu pieprasījuma var rīkot papildu sanāksmes. Ja vienprātību panākt nav iespējams, tiek piemērotas balsošanas tiesības, par ko panākta vienošanās stratēģiskās padomes pirmajā sanāksmē un kas ir paredzētas tās reglamentā. Attiecībā uz minētajām balsošanas tiesībām pienācīgi ņem vērā finansējuma avotu. Reglamentā izklāsta satvaru attiecībā uz novērotāju lomu. Stratēģiskās padomes sanāksmju protokolus un darba kārtības pēc to apstiprināšanas publisko.

8.
     
  Komisija katru gadu ziņo stratēģiskajai padomei par EFIA+ piemērošanā sasniegto progresu. WBIF stratēģiskā padome nodrošina informāciju par progresu, kas panākts, piemērojot garantiju instrumentu paplašināšanās reģionam, lai papildinātu šos ziņojumus. Stratēģiskā padome regulāri rīko attiecīgo ieinteresēto personu apspriešanos par EFIA+ stratēģisko ievirzi un piemērošanu.

9.
     
  Tas, ka pastāv divas stratēģiskās padomes, neietekmē vajadzību izveidot vienu vienotu EFIA+ riska pārvaldības sistēmu.

10.
     
  EFIA+ piemērošanas laikposmā stratēģiskā padome, cik vien drīz iespējams, pieņem un publicē pamatnostādnes, kas nosaka to, kā nodrošināt EFIA+ operāciju atbilstību 26.a un 27. pantā izklāstītajiem mērķiem un atbilstības kritērijiem.

11.
     
  Stratēģiskajos norādījumos stratēģiskā padome pienācīgi ņem vērā attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas un Padomes lēmumus un secinājumus.

12.
     
  Reģionālo investīciju platformu operatīvās darbības padomes atbalsta Komisiju piemērošanas līmenī reģionālo un nozaru investīciju mērķu noteikšanā un reģionālo, nozaru un tematisko investīciju logu noteikšanā, un sagatavo atzinumus par apvienošanas operācijām un par ārējās darbības garantijas izmantošanu, ar ko sedz EFIA+ darbības. [Gr. 263]

28. pants

Citu līdzekļu devēju iemaksas Ārējās darbības garantijā

1.   Ārējās darbības garantijā iemaksas var veikt dalībvalstis, trešās valstis un citas trešās personas.

Atkāpjoties no Finanšu regulas 218. panta 2. punkta otrās daļas, Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu līgumslēdzējas puses var veikt iemaksas garantiju vai skaidras naudas veidā.

Iemaksas no trešām valstīm, kas nav Līguma par Eiropas Ekonomikas zonas līgumslēdzējas puses, un no citām trešām personām tiek veiktas skaidras naudas veidā un
  saskaņā
  ar
  stratēģiskās padomes atzinumu un
  Komisijas apstiprinājumu. [Gr. 264]

Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi par apstiprinātajām iemaksām.

Pēc dalībvalstu pieprasījuma to veiktās iemaksas var asignēt darbību uzsākšanai konkrētos reģionos, valstīs, nozarēs vai esošajos investīciju logos.
  [Gr. 265]

2.   Iemaksas garantijas veidā nedrīkst pārsniegt 50 % no šīs regulas 26. panta 2. punktā minētās summas.

Dalībvalstu un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu līgumslēdzēju pušu iemaksas garantijas veidā garantijas izmantošanas maksājumiem var prasīt tikai pēc tam, kad garantijas izmantošanas maksājumiem ir izmantots finansējums no Savienības vispārējā budžeta, ko palielinājušas citas skaidras naudas iemaksas.

Jebkuru iemaksu var izmantot tam, lai segtu garantijas izmantošanas gadījumus neatkarīgi no asignēšanas. [Gr. 266]

Iemaksu nolīgumu noslēdz Komisija Savienības vārdā un iemaksu veicējs, un tajā jo īpaši ietver noteikumus attiecībā uz maksājuma nosacījumiem.

29. pants

Ārējās darbības garantijas nolīgumu īstenošana

  piemērošana [Gr. 267]

1.   Komisija Savienības vārdā noslēdz Ārējās darbības garantijas nolīgumus ar atbilstīgajiem partneriem, kuri atlasīti saskaņā ar 27. pantu.
  Šie nolīgumi ir beznosacījumu, neatsaucami, pēc pirmā pieprasījuma un par labu atlasītajiem partneriem.
  Nolīgumus var slēgt ar divu vai vairāku atbilstīgo partneru konsorciju. [Gr. 268]

2.   Starp Komisiju un atlasīto atbilstīgo partneri vai atbilstīgajiem partneriem par katru investīciju logu noslēdz vienu vai vairākus Ārējās darbības garantijas nolīgumus. Turklāt, lai risinātu konkrētas vajadzības, Ārējās darbības garantiju drīkst piešķirt atsevišķām finansēšanas vai investīciju operācijām.

Pēc Eiropas Parlamenta

  Parlamentam
  un Padomes pieprasījuma tiem

  Padomei
  dara pieejamus visus Ārējās darbības garantijas nolīgumus, ievērojot konfidenciālas informācijas un sensitīvas komercinformācijas aizsardzību. [Gr. 269]

3.   Ārējās darbības garantijas nolīgumos ietver jo īpaši:

| a) | detalizētus noteikumus par segumu, prasībām, atbilstību, atbilstīgajiem partnerim un procedūrām; |
| --- | --- |

a)

detalizētus noteikumus par segumu, prasībām, atbilstību, atbilstīgajiem partnerim un procedūrām;

| b) | detalizētus noteikumus par Ārējās darbības garantijas nodrošināšanu, tostarp tās noteikumus par segumu un tās noteikto portfeļu un konkrētu instrumentu veidu projektu segumu, kā arī projektu un projekta portfeļu riska analīzi, tostarp nozares, reģionālā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

b)

detalizētus noteikumus par Ārējās darbības garantijas nodrošināšanu, tostarp tās noteikumus par segumu un tās noteikto portfeļu un konkrētu instrumentu veidu projektu segumu, kā arī projektu un projekta portfeļu riska analīzi, tostarp nozares, reģionālā un valsts līmenī;

| c) | šīs regulas mērķus un nolūku, vajadzību novērtējumu un norādi par gaidāmajiem rezultātiem, ņemot vērā korporatīvās sociālās atbildības un atbildīgas darījumdarbības veicināšanu
  un nepieciešamību nodrošināt atbildīgu darījumdarbību, tostarp jo īpaši ievērojot 27. panta 2. punkta ch) apakšpunktā minētās starptautiski saskaņotās pamatnostādnes, principus un juridiskos instrumentus
  ; [Gr. 270] |
| --- | --- |

c)

šīs regulas mērķus un nolūku, vajadzību novērtējumu un norādi par gaidāmajiem rezultātiem, ņemot vērā korporatīvās sociālās atbildības un atbildīgas darījumdarbības veicināšanu
  un nepieciešamību nodrošināt atbildīgu darījumdarbību, tostarp jo īpaši ievērojot 27. panta 2. punkta ch) apakšpunktā minētās starptautiski saskaņotās pamatnostādnes, principus un juridiskos instrumentus
  ; [Gr. 270]

| d) | garantijas atlīdzību, kas atspoguļo riska līmeni, un iespēju atlīdzību daļēji subsidēt, lai sniegtu izdevīgākus noteikumus pienācīgi pamatotos gadījumos
  , īpašu uzmanību pievēršot valstīm, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, VAV un lielu parādu apgrūtinātām valstīm
  ; [Gr. 271] |
| --- | --- |

d)

garantijas atlīdzību, kas atspoguļo riska līmeni, un iespēju atlīdzību daļēji subsidēt, lai sniegtu izdevīgākus noteikumus pienācīgi pamatotos gadījumos
  , īpašu uzmanību pievēršot valstīm, kuras skar nestabilitāte vai konflikts, VAV un lielu parādu apgrūtinātām valstīm
  ; [Gr. 271]

| e) | prasības par Ārējās darbības garantijas izmantošanu, tostarp maksāšanas nosacījumus, piemēram, konkrētus laika grafikus, procentus par maksājumu summām, izdevumus un piedziņas izmaksas, kā arī iespējamos nepieciešamos likviditātes mehānismus; |
| --- | --- |

e)

prasības par Ārējās darbības garantijas izmantošanu, tostarp maksāšanas nosacījumus, piemēram, konkrētus laika grafikus, procentus par maksājumu summām, izdevumus un piedziņas izmaksas, kā arī iespējamos nepieciešamos likviditātes mehānismus;

| f) | prasījumu procedūras, tostarp, bet ne tikai, izraisītājnotikumus un nogaidīšanas periodus un procedūras attiecībā uz prasījumu piedziņu; |
| --- | --- |

f)

prasījumu procedūras, tostarp, bet ne tikai, izraisītājnotikumus un nogaidīšanas periodus un procedūras attiecībā uz prasījumu piedziņu;

| g) | pārredzamus
  uzraudzības, ziņošanas un novērtēšanas pienākumus; [Gr. 272] |
| --- | --- |

g)

pārredzamus
  uzraudzības, ziņošanas un novērtēšanas pienākumus; [Gr. 272]

| h) | skaidras un pieejamas sūdzību procedūras trešām personām, ko varētu ietekmēt Ārējās darbības garantijas atbalstītu projektu īstenošana

  piemērošana. [Gr. 273] |
| --- | --- |

h)

skaidras un pieejamas sūdzību procedūras trešām personām, ko varētu ietekmēt Ārējās darbības garantijas atbalstītu projektu īstenošana

  piemērošana. [Gr. 273]

4.   Atbilstīgais partneris apstiprina finansēšanas un investīciju operācijas, ievērojot savus noteikumus un procedūras un atbilstīgi Ārējās darbības garantijas nolīguma noteikumiem.

5.   Ārējās darbības garantija var segt:

| a) | attiecībā uz parādu instrumentiem — pamatsummu un visus procentus, kā arī summas, kas maksājamas atlasītajam atbilstīgajam partnerim, bet nav saņemtas saskaņā ar finansēšanas operāciju noteikumiem pēc tam, kad ir noticis saistību neizpildes gadījums; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz parādu instrumentiem — pamatsummu un visus procentus, kā arī summas, kas maksājamas atlasītajam atbilstīgajam partnerim, bet nav saņemtas saskaņā ar finansēšanas operāciju noteikumiem pēc tam, kad ir noticis saistību neizpildes gadījums;

| b) | attiecībā uz pamatkapitāla ieguldījumiem — investētās summas un ar tām saistītās finansēšanas izmaksas; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz pamatkapitāla ieguldījumiem — investētās summas un ar tām saistītās finansēšanas izmaksas;

| c) | attiecībā uz citām finansēšanas un investīciju operācijām, kas minētas 27. panta 2. punktā, – izmantotās summas un ar tām saistītās finansēšanas izmaksas; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz citām finansēšanas un investīciju operācijām, kas minētas 27. panta 2. punktā, – izmantotās summas un ar tām saistītās finansēšanas izmaksas;

| d) | visus attiecīgos izdevumus un piedziņas izmaksas saistībā ar saistību neizpildes gadījumu, ja vien tās nav atvilktas no piedziņas ieņēmumiem. |
| --- | --- |

d)

visus attiecīgos izdevumus un piedziņas izmaksas saistībā ar saistību neizpildes gadījumu, ja vien tās nav atvilktas no piedziņas ieņēmumiem.

5.a
     
  Komisija, noslēdzot Ārējās darbības garantijas nolīgumus ar atbilstīgiem partneriem, pienācīgi ņem vērā:

| a) | stratēģisko
  un reģionālo operatīvās darbības padomju sniegtos padomus un norādījumus; |
| --- | --- |

a)

stratēģisko
  un reģionālo operatīvās darbības padomju sniegtos padomus un norādījumus;

| b) | investīciju
  loga mērķus; |
| --- | --- |

b)

investīciju
  loga mērķus;

| c) | atbilstīgā
  partnera pieredzi un darbības, finanšu un riska pārvaldības spējas; |
| --- | --- |

c)

atbilstīgā
  partnera pieredzi un darbības, finanšu un riska pārvaldības spējas;

| d) | pašu
  resursu
  apmēru, kā arī privātā sektora līdzfinansējumu, ko atbilstīgais partneris ir gatavs mobilizēt investīciju logam. [Gr. 274] |
| --- | --- |

d)

pašu
  resursu
  apmēru, kā arī privātā sektora līdzfinansējumu, ko atbilstīgais partneris ir gatavs mobilizēt investīciju logam. [Gr. 274]

6.   Lai Komisija varētu veikt uzskaiti, ziņot par riskiem, uz kuriem attiecas Ārējās darbības garantija un saskaņā ar Finanšu regulas 209. panta 4. punktu, atbilstīgie partneri, ar kuriem ir noslēgts garantijas nolīgums, katru gadu sniedz Komisijai un Revīzijas palātai finanšu pārskatus par šīs regulas piemērošanas jomā ietilpstošajām finansēšanas un investīciju operācijām, kuras pārbaudījis neatkarīgs ārējais revidents, cita starpā ietverot informāciju par:

| a) | atbilstīgo partneru finansēšanas un investīciju operāciju riska novērtējumu, tostarp informāciju par Savienības saistībām, kas aprēķinātas, ievērojot Finanšu regulas 80. pantā minētos noteikumus un Starptautiskos publiskā sektora grāmatvedības standartus (IPSAS); |
| --- | --- |

a)

atbilstīgo partneru finansēšanas un investīciju operāciju riska novērtējumu, tostarp informāciju par Savienības saistībām, kas aprēķinātas, ievērojot Finanšu regulas 80. pantā minētos noteikumus un Starptautiskos publiskā sektora grāmatvedības standartus (IPSAS);

| b) | Savienības nenomaksātajām no EFIA+ operācijām izrietošajām finanšu saistībām, kas sniegtas atbilstīgajiem partneriem, un to finansēšanas un investīciju operācijām, sadalījumā pa atsevišķām operācijām. |
| --- | --- |

b)

Savienības nenomaksātajām no EFIA+ operācijām izrietošajām finanšu saistībām, kas sniegtas atbilstīgajiem partneriem, un to finansēšanas un investīciju operācijām, sadalījumā pa atsevišķām operācijām.

7.   Atbilstīgie partneri pēc pieprasījuma sniedz Komisijai jebkādu papildu informāciju, kas nepieciešama, lai Komisija izpildītu no šīs regulas izrietošās saistības
  , it īpaši attiecībā uz tādu ieteikumu īstenošanu, kuri sniegti ex ante novērtējumā par ietekmi uz cilvēktiesībām, sociālo jomu, darbaspēku un vidi, un citiem atlases kritērijiem, kas uzskaitīti 27. pantā
  . [Gr. 275]

8.   Komisija ziņo par finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību saskaņā ar Finanšu regulas 241. un 250. pantu. Šajā nolūkā atbilstīgie partneri katru gadu sniedz nepieciešamo informāciju, lai Komisija varētu ievērot ziņošanas pienākumu.
  Turklāt Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz gada ziņojumu, kā noteikts 31. panta 6.a punktā
  . [Gr. 276]

8.a
     
  Komisija vai atbilstīgie partneri nekavējoties ziņo OLAF gadījumos, kad jebkurā šajā regulā ietverto finansēšanas un investīciju operāciju sagatavošanas, īstenošanas vai slēgšanas posmā rodas pamatotas aizdomas par krāpšanu, korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai jebkuru citu nelikumīgu darbību, kas var skart Savienības finanšu intereses. Komisija vai atbilstīgie partneri sniedz OLAF visu informāciju, kas nepieciešama, lai tas varētu veikt pilnīgu un rūpīgu izmeklēšanu. [Gr. 277]

29.a pants

Sūdzību un tiesiskās aizsardzības mehānisms

Ņemot vērā sūdzības, kas partnervalstīs var rasties trešām personām, tostarp kopienām un indivīdiem, kurus skar EFIA+ garantijas un Ārējās darbības garantijas atbalstītie projekti, Komisija un Eiropas Savienības delegācijas savās tīmekļa vietnēs publicē tiešas atsauces uz to attiecīgo partneru sūdzību iesniegšanas mehānismiem, kuri ir noslēguši nolīgumus ar Komisiju. Komisija arī izveido centralizētu ES sūdzību mehānismu visiem projektiem saskaņā ar šīs regulas IV sadaļu, lai nodrošinātu iespēju tieši saņemt sūdzības, kas saistītas ar sūdzību izskatīšanu, kuru veic atbilstīgie partneri. Minēto informāciju Komisija ņem vērā saistībā ar turpmāku sadarbību ar minētajiem partneriem. [Gr. 278]

29.b pants

Izslēgtās darbības un jurisdikcijas, kas nesadarbojas

1.
     
  Ar Ārējas darbības garantiju neatbalsta finansēšanas un investīciju operācijas, kas:

| a) | ir
  saistītas
  ar militāro vai valsts drošības sektoru; |
| --- | --- |

a)

ir
  saistītas
  ar militāro vai valsts drošības sektoru;

| b) | atbalsta
  kodolenerģijas
  un fosilā kurināmā attīstību, izņemot aizdevumus, kas tiek nodrošināti saskaņā ar EINS regulu, un veicina ekonomikas un sabiedrības oglekļa iesīksti; |
| --- | --- |

b)

atbalsta
  kodolenerģijas
  un fosilā kurināmā attīstību, izņemot aizdevumus, kas tiek nodrošināti saskaņā ar EINS regulu, un veicina ekonomikas un sabiedrības oglekļa iesīksti;

| c) | rada
  būtiskas
  ārējās izmaksas vides jomā, piemēram, operācijas, kas ir saistītas ar aizsargājamu teritoriju, svarīgu dzīvotņu un mantojuma vietu degradāciju un attiecībā uz kurām netiek īstenots ilgtspējīgs attīstības un pārvaldības plāns; |
| --- | --- |

c)

rada
  būtiskas
  ārējās izmaksas vides jomā, piemēram, operācijas, kas ir saistītas ar aizsargājamu teritoriju, svarīgu dzīvotņu un mantojuma vietu degradāciju un attiecībā uz kurām netiek īstenots ilgtspējīgs attīstības un pārvaldības plāns;

| d) | izraisa cilvēktiesību pārkāpumus partnervalstīs, piemēram, atņemot kopienām tiesības piekļūt dabas resursiem, tostarp zemei, un kontrolēt tos, veicina iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu vai ir saistītas ar piespiedu darbu vai bērnu darbu. |
| --- | --- |

d)

izraisa cilvēktiesību pārkāpumus partnervalstīs, piemēram, atņemot kopienām tiesības piekļūt dabas resursiem, tostarp zemei, un kontrolēt tos, veicina iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu vai ir saistītas ar piespiedu darbu vai bērnu darbu.

2.
     
  Atbilstīgie partneri finansēšanas un investīciju operācijās ievēro piemērojamos Savienības tiesību aktus un starptautiskos un Savienībā pieņemtos standartus un tādēļ saskaņā ar šo regulu neatbalsta projektus, kas veicina nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu, nodokļu apiešanu, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Turklāt atbilstīgie partneri neuzsāk jaunas operācijas un neatsāk operācijas ar struktūrām, kas ir iekļautas vai reģistrētas jurisdikcijās, kuras saskaņā ar attiecīgo Savienības politiku ir iekļautas to jurisdikciju sarakstā, kuras nesadarbojas, vai ir identificētas kā augsta riska trešās valstis saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 9. panta 2. punktu, vai kuras nenodrošina faktisku atbilstību Savienības vai starptautiskajiem pārredzamības un informācijas apmaiņas standartiem. Atbilstīgie partneri no šī principa var atkāpties tikai tad, ja projekts tiek fiziski īstenots vienā no minētajām jurisdikcijām un attiecībā uz to nekas neliecina, ka attiecīgā operācija ietilpst kādā no šā punkta pirmajā daļā minētajām kategorijām. Noslēdzot nolīgumus ar finanšu starpniekiem, atbilstīgie partneri transponē šajā pantā minētās prasības attiecīgajos nolīgumos un prasa finanšu starpniekiem ziņot par šo prasību ievērošanu.

3.
     
  Veicot finansēšanas un investīciju operācijas, atbilstīgie partneri piemēro principus un standartus, kas noteikti Savienības tiesību aktos par finanšu sistēmas izmantošanas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un terorisma finansēšanai novēršanu, jo īpaši tos, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2015/847 [2] un Direktīvā (ES) 2015/849. Atbilstīgie partneri gan tiešu finansējumu, gan finansējumu no starpniekiem, uz ko attiecas šī regula, pakļauj nosacījumam, ka tiek atklāta informācija par faktiskajiem īpašniekiem saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849, un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 89. panta 1. punktu publicē par katru valsti atsevišķi sniegto pārskatu datus. [Gr. 279]

30. pants

Kapitāla līdzdalība attīstības bankā

Finansējumu ģeogrāfiskajām programmām, kas minēts 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā, drīkst izmantot iemaksu veikšanai Eiropas un citu attīstības finansēšanas iestāžu kapitāla dotācijās.

V nodaļa

Uzraudzība, ziņošana un novērtēšana

31. pants

Uzraudzība un ziņošana

-1.
     
  Šīs regulas mērķu sasniegšanu mēra ar pienācīgu, pārredzamu un pārskatatbildīgu uzraudzības, ziņošanas un novērtēšanas sistēmu, nodrošinot Eiropas Parlamenta un Padomes pienācīgu iesaisti, kā arī pastiprinot visu Savienības partneru, tostarp pilsoniskās sabiedrības, līdzdalību programmu piemērošanā. [Gr. 280]

1.   Rādītāji, ar kuriem ziņo par progresu saskaņā ar šo regulu attiecībā uz 3. pantā

  panta 2. punktā
  noteikto konkrēto mērķu īstenošanu, ir izklāstīti VII pielikumā atbilstīgi ilgtspējīgas attīstības mērķu rādītājiem. Par pamatu tam, lai novērtētu, ciktāl ir īstenoti mērķi, izmanto 2021. gada 1. janvāra rādītāju vērtības. [Gr. 281]

2.   Komisija regulāri uzrauga savas darbības un pārskata progresu, kas panākts ceļā uz gaidāmo

  3. pantā noteikto mērķu, kā arī gaidāmo
  rezultātu sasniegšanu, pievēršoties izlaidei un iznākumiem. [Gr. 282]

Progress

  Progresu
  attiecībā uz gaidāmajiem rezultātiem būtu jāuzrauga, pamatojoties uz
  VII pielikumā un saskaņā ar 9. punktu pieņemtajā uzraudzības un izvērtēšanas sistēmā noteiktajiem
  skaidriem, pārredzamiem un vajadzības gadījumā izmērāmiem rādītājiem
  , kā arī saskaņā ar noteikumiem par Savienības budžeta izpildi
  . Lai atvieglotu savlaicīgu ziņošanu, saglabā ierobežotu rādītāju skaitu
  , un tos sadala vismaz pēc dzimuma un vecuma
  . [Gr. 283]

3.   Kopīgas rezultātu sistēmas, kas iekļautas kopīgajos plānošanas dokumentos un kas atbilst 12. panta 4. punktā izklāstītajiem kritērijiem, ir pamats Savienības un dalībvalstu veiktajai kopīgajai uzraudzībai pār to kolektīvā atbalsta īstenošanu

  piemērošanu
  partnervalstī. [Gr. 284]

Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas

  piemērošanas
  un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un laikus. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem uzliek samērīgas ziņošanas prasības. [Gr. 285]

4.   Komisija izvērtē šīs regulas īstenošanā

  piemērošanā
  panākto progresu. Sākot ar 2022. gadu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz gada ziņojumu par šīs regulas mērķu sasniegšanu, izmantojot
  rādītājus, tostarp, bet ne tikai, VII pielikumā noteiktos rādītājus un Savienības budžeta izpildes
  rādītājus, mērot sasniegtos rezultātus un regulas lietderību. Minēto ziņojumu iesniedz arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. [Gr. 286]

5.   Gada ziņojumā ietver informāciju saistībā ar aizvadīto gadu – par finansētajiem pasākumiem, uzraudzības un novērtējuma rezultātiem, attiecīgo partneru iesaistīšanos un
  sadarbības līmeni un
  budžeta saistību un maksājumu apropriāciju izpildi

  piemērošanu
  , norādot sadalījumu pa valstīm, reģioniem un sadarbības jomām. Ziņojumā

  Tajā ietver novērtējumu par panākto progresu attiecībā uz gaidāmajiem rezultātiem un saistībā ar transversālu jautājumu iekļaušanu
  ,
  kā minēts 8. panta 6. punktā. Tajā
  novērtē Savienības finansējuma rezultātus, pēc iespējas lielākā mērā izmantojot konkrētus un izmērāmus rādītājus attiecībā uz finansējuma nozīmi šīs regulas mērķu sasniegšanā. Attīstības sadarbības gadījumā, ja iespējams un ja tas ir atbilstīgi, ziņojumā arī novērtē to, kā tiek ievēroti attīstības efektivitātes principi, tostarp attiecībā uz inovatīviem finanšu instrumentiem. [Gr. 287]

6.   Gada ziņojumā, ko sagatavo 2021. gadā, ietver konsolidētu informāciju no gada ziņojumiem attiecībā uz laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam par visu finansējumu, kas izriet no 40.
  39.
   panta 2. punktā minētajām regulām, tostarp par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem un iemaksām trasta fondos, un norādot izdevumu sadalījumu pa valstīm, finanšu instrumentu izmantojumu, saistībām un maksājumiem. Ziņojumā ietver galvenās atziņas, kas gūtas, un turpmākus pasākumus, kas veikti pēc ieteikumiem, kuri sniegti pēc iepriekšējos gados veiktiem novērtējumiem.
  Tajā ietver novērtējumu par galvenās mītnes un Savienības delegāciju darbinieku spēju sasniegt visus šajā regulā noteiktos mērķus. [Gr. 288]

6.a
     
  Komisija kā daļu no gada ziņojuma iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei detalizētu ziņojumu par finansēšanas un investīciju operācijām, uz kurām attiecas Ārējās darbības garantija, kā arī par EFIA+ darbību, pārvaldību un faktisko ieguldījumu tā mērķu sasniegšanā. Minētajam detalizētajam ziņojumam, kas ir daļa no gada ziņojuma, pievieno Revīzijas palātas atzinumu. Tajā ietver šādus elementus:

| a) | novērtējumu par rezultātiem, kas atbilst EFIA+ nolūkam un mērķiem, kā noteikts šajā regulā; |
| --- | --- |

a)

novērtējumu par rezultātiem, kas atbilst EFIA+ nolūkam un mērķiem, kā noteikts šajā regulā;

| b) | novērtējumu par notiekošajām finansēšanas un investīciju operācijām, uz kurām attiecas Ārējās darbības garantija, nozaru, valstu un reģionālā līmenī un to atbilstību šai regulai, tostarp par riska pasākumiem un to ietekmi uz partneru finansiālo un ekonomisko stabilitāti; |
| --- | --- |

b)

novērtējumu par notiekošajām finansēšanas un investīciju operācijām, uz kurām attiecas Ārējās darbības garantija, nozaru, valstu un reģionālā līmenī un to atbilstību šai regulai, tostarp par riska pasākumiem un to ietekmi uz partneru finansiālo un ekonomisko stabilitāti;

| c) | novērtējumu par papildināmību un pievienoto vērtību, privātā sektora resursu mobilizāciju, lēstajiem un faktiskajiem rezultātiem un finansēšanas un investīciju operāciju, uz kurām attiecas Ārējās darbības garantija, rezultātiem un ietekmi, apkopotā veidā, tostarp novērtējumu par ietekmi uz pienācīgu darbvietu radīšanu un spēju nodrošināt iztikas minimumu, nabadzības izskaušanu un nevienlīdzības mazināšanu; minētajā novērtējumā, ja iespējams, ietver segto operāciju analīzi pēc dzimuma, balstoties uz faktiem un datiem sadalījumā pēc dzimuma, un atbalstīto privātā sektora veidu, tostarp kooperatīvu un sociālo uzņēmumu, analīzi. |
| --- | --- |

c)

novērtējumu par papildināmību un pievienoto vērtību, privātā sektora resursu mobilizāciju, lēstajiem un faktiskajiem rezultātiem un finansēšanas un investīciju operāciju, uz kurām attiecas Ārējās darbības garantija, rezultātiem un ietekmi, apkopotā veidā, tostarp novērtējumu par ietekmi uz pienācīgu darbvietu radīšanu un spēju nodrošināt iztikas minimumu, nabadzības izskaušanu un nevienlīdzības mazināšanu; minētajā novērtējumā, ja iespējams, ietver segto operāciju analīzi pēc dzimuma, balstoties uz faktiem un datiem sadalījumā pēc dzimuma, un atbalstīto privātā sektora veidu, tostarp kooperatīvu un sociālo uzņēmumu, analīzi.

| d) | novērtējumu par atbilstību prasībām attiecībā uz Ārējās darbības garantijas izmantošanu un katram iesniegtajam priekšlikumam noteikto galveno snieguma rādītāju sasniegšanu; |
| --- | --- |

d)

novērtējumu par atbilstību prasībām attiecībā uz Ārējās darbības garantijas izmantošanu un katram iesniegtajam priekšlikumam noteikto galveno snieguma rādītāju sasniegšanu;

| e) | novērtējumu par sviras efektu, kas sasniegts ar operācijām, uz kurām attiecas Ārējās darbības garantija un EFIA+; |
| --- | --- |

e)

novērtējumu par sviras efektu, kas sasniegts ar operācijām, uz kurām attiecas Ārējās darbības garantija un EFIA+;

| f) | finanšu summu, kas pārskaitīta finansējuma saņēmējiem, un finansēšanas un investīciju operāciju novērtējumu apkopotā veidā par katru atbilstīgo partneri; |
| --- | --- |

f)

finanšu summu, kas pārskaitīta finansējuma saņēmējiem, un finansēšanas un investīciju operāciju novērtējumu apkopotā veidā par katru atbilstīgo partneri;

| g) | novērtējumu par atbilstīgo partneru finansēšanas un investīciju operāciju papildvērtību un pievienoto vērtību un kopējo risku saistībā ar šīm operācijām; |
| --- | --- |

g)

novērtējumu par atbilstīgo partneru finansēšanas un investīciju operāciju papildvērtību un pievienoto vērtību un kopējo risku saistībā ar šīm operācijām;

| h) | detalizētu informāciju par Ārējās darbības garantijas izmantošanas gadījumiem, zaudējumiem, atdevi, atgūtajām summām un jebkuriem citiem saņemtajiem maksājumiem, kā arī par riska darījumiem kopumā; |
| --- | --- |

h)

detalizētu informāciju par Ārējās darbības garantijas izmantošanas gadījumiem, zaudējumiem, atdevi, atgūtajām summām un jebkuriem citiem saņemtajiem maksājumiem, kā arī par riska darījumiem kopumā;

| i) | finanšu pārskatus par atbilstīgo partneru finansēšanas un investīciju operācijām, uz kurām attiecas šī regula un kuru revīziju veic neatkarīgs ārējs revidents; |
| --- | --- |

i)

finanšu pārskatus par atbilstīgo partneru finansēšanas un investīciju operācijām, uz kurām attiecas šī regula un kuru revīziju veic neatkarīgs ārējs revidents;

| j) | novērtējumu par sinerģiju un papildināmību starp operācijām, uz kurām attiecas Ārējās darbības garantija, un ĀIP otro un trešo pīlāru, balstoties uz attiecīgajiem esošajiem ziņojumiem, īpaši pievēršoties progresam, kas panākts attiecībā uz labu pārvaldību, tostarp cīņā pret korupciju un nelikumīgām finanšu plūsmām, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanā un politikas programmās, kurās ņemti vērā dzimumu līdztiesības aspekti, kā arī uzņēmējdarbības, vietējās uzņēmējdarbības vides un vietējo finanšu tirgu veicināšanā; |
| --- | --- |

j)

novērtējumu par sinerģiju un papildināmību starp operācijām, uz kurām attiecas Ārējās darbības garantija, un ĀIP otro un trešo pīlāru, balstoties uz attiecīgajiem esošajiem ziņojumiem, īpaši pievēršoties progresam, kas panākts attiecībā uz labu pārvaldību, tostarp cīņā pret korupciju un nelikumīgām finanšu plūsmām, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanā un politikas programmās, kurās ņemti vērā dzimumu līdztiesības aspekti, kā arī uzņēmējdarbības, vietējās uzņēmējdarbības vides un vietējo finanšu tirgu veicināšanā;

| k) | novērtējumu par Ārējās darbības garantijas operāciju atbilstību starptautiski apstiprinātajiem attīstības efektivitātes principiem; |
| --- | --- |

k)

novērtējumu par Ārējās darbības garantijas operāciju atbilstību starptautiski apstiprinātajiem attīstības efektivitātes principiem;

| l) | garantiju atalgojuma novērtējumu; |
| --- | --- |

l)

garantiju atalgojuma novērtējumu;

| m) | novērtējumu par to, kā ir īstenoti noteikumi, kas saistīti ar izslēgtajām darbībām un jurisdikcijām, kuras nesadarbojas. [Gr. 289] |
| --- | --- |

m)

novērtējumu par to, kā ir īstenoti noteikumi, kas saistīti ar izslēgtajām darbībām un jurisdikcijām, kuras nesadarbojas. [Gr. 289]

7.   Ikgadēju aplēsi par kopējiem izdevumiem saistībā ar darbībām klimata jomā un bioloģisko daudzveidību

  šajā regulā noteiktajiem mērķiem
  veic, pamatojoties uz pieņemtajiem indikatīvās plānošanas dokumentiem. Saskaņā ar šo regulu piešķirtajam finansējumam piemēro ikgadēju izsekošanas sistēmu, kas ir balstīta uz Ekonomiskās Sadarbības un attīstības organizācijas metodiku
  , tostarp
  (“Riodežaneiro politikas rādītāji”)
  rādītājiem
  (neizslēdzot precīzāku metodiku izmantošanu, ja tās ir pieejamas), kura integrēta esošajā Savienības programmu darbības rezultātu pārvaldības metodikā, lai izdevumus, kas saistīti ar darbībām klimata jomā un bioloģisko daudzveidību
  vidi, cilvēces attīstību un sociālo iekļaušanu, dzimumu līdztiesību un oficiālo attīstības palīdzību
  19. pantā minēto rīcības plānu un pasākumu līmenī, kvantificētu un reģistrētu novērtējumos un gada ziņojumā.
  Šo aplēsi kā daļu no gada ziņojuma Komisija nosūta Eiropas Parlamentam. [Gr. 290]

8.   Komisija dara pieejamu informāciju par attīstības sadarbību, izmantojot atzītus starptautiskus standartus
  , ieskaitot Starptautiskās Darba organizācijas standartus, kā arī izmantojot kopīgu standartu satvaru, kas izstrādāts Starptautiskās palīdzības pārredzamības iniciatīvas ietvaros
  . [Gr. 291]

9.   Lai nodrošinātu efektīvu izvērtēšanu šīs regulas virzībai uz tās mērķu sasniegšanu, Komisiju pilnvaro pieņemt

  Komisija pieņem
  deleģētos aktus saskaņā ar 34. pantu, lai grozītu

  attiecībā uz
  VII pielikumu nolūkā pārskatīt vai papildināt
  pielikuma grozīšanu, lai pārskatītu
  vai
  papildinātu
  rādītājus, ja tas tiek uzskatīts par vajadzīgu,
  tostarp vidusposma pārskatīšanas kontekstā saskaņā ar 32. pantu,
  un papildināt

  papildinātu
  šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas sistēmas izveidi
  , kurā var iekļaut papildu snieguma rādītājus, kas piemērojami katram šīs regulas konkrētajam mērķim
  . [Gr. 292]

32. pants

Vidusposma pārskatīšana un
  novērtēšana [Gr. 293]

1.   
  Komisija ne vēlāk kā 2024. gada 30. jūnijā iesniedz vidusposma novērtējuma ziņojumu par
  šīs regulas starpposma novērtējumu veic, tiklīdz par tās īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc instrumenta īstenošanas sākuma.
  piemērošanu. Vidusposma novērtējuma ziņojumā aplūko laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim un Savienības ieguldījumu šīs regulas mērķu sasniegšanā
  ,
  izmantojot rādītājus, ar kuriem mēra gūtos rezultātus, un sniedzot visus konstatējumus un secinājumus par šīs regulas
  ,
  tostarp Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai plus un Ārējās darbības garantijas, ietekmi. [Gr. 294]

Eiropas Parlaments var sniegt ieguldījumu šajā novērtējumā. Komisija un EĀDD rīko apspriešanos ar galvenajām ieinteresētajām personām un saņēmējiem, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Komisija un EĀDD īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu, ka tiek pārstāvētas visatstumtākās grupas. [Gr. 295]

Komisija arī novērtē savu darbību ietekmi un efektivitāti katrā intervences jomā un plānošanas efektivitāti, izmantojot ārējus novērtējumus. Komisija un EĀDD ņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumus un nostājas par neatkarīgiem ārējiem novērtējumiem.
  Attiecīgā gadījumā novērtējumos izmanto Ekonomiskās Sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas labas prakses principus, tiecoties pārliecināties, vai mērķi ir sasniegti, un formulēt ieteikumus ar nolūku uzlabot turpmākās darbības.
  Vidusposma novērtējumā izvērtē to, kā Savienība ir sasniegusi šajā regulā noteiktos mērķus
  . [Gr. 296]

2.   Regulas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic

  Vidusposma novērtējuma ziņojumā aplūko arī efektivitāti
  ,
  pievienoto vērtību, vienkāršotās un racionalizētās ārējās finansēšanas struktūras darbību, iekšējo un ārējo saskaņotību un šīs
  regulas galīgo novērtējumu. Šajā novērtējumā aplūko Savienības

  mērķu turpmāko atbilstību, finansēto darbību papildināmību un sinerģiju, pasākumu
  ieguldījumu šīs regulas mērķu sasniegšanā, ņemot vērā rādītājus, ar kuriem mēra gūtos rezultātus, un visus konstatējumus un secinājumus par šīs regulas ietekmi

  saskaņotā Savienības ārējā darbībā un to
  ,
  cik lielā mērā sabiedrība saņēmējvalstīs ir informēta par Savienības finansiālo atbalstu
  , un
  attiecīgā gadījumā iekļauj 31. panta 4. punktā minēto ziņojumu konstatējumus
  . [Gr. 297]

Galīgajā novērtējuma ziņojumā aplūko arī šīs regulas lietderību, pievienoto vērtību, vienkāršošanas iespējas, iekšējo un ārējo saskaņotību, kā arī tās mērķu turpmāko nozīmību.
  [Gr. 298]

Galīgo

  Vidusposma
  novērtējuma ziņojumu sagatavo ar konkrētu mērķi uzlabot Savienības palīdzības īstenošanu

  piemērošanu
  . Tajā iekļauto informāciju izmanto, pieņemot lēmumus par saskaņā ar šo regulu īstenoto darbību veidu atjaunošanu, grozīšanu vai apturēšanu. [Gr. 299]

Galīgajā

  Vidusposma
  novērtējuma ziņojumā iekļauj arī konsolidētu informāciju no attiecīgajiem ikgadējiem ziņojumiem par visu finansējumu, ko reglamentē ar šo regulu, tostarp ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem un iemaksām trasta fondos, norādot izdevumu sadalījumu pa saņēmējvalstīm, finanšu instrumentu izmantojumu, saistībām un maksājumiem,
  kā arī ģeogrāfiskajām un tematiskajām programmām un ātrās reaģēšanas darbībām, tostarp līdzekļiem, kuri izmantoti no rezerves, kas paredzēta jaunu problēmu risināšanai un prioritātēm
  . [Gr. 300]

Komisija paziņo savu novērtējumu secinājumus, kas papildināti ar tās apsvērumiem, Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstīm ar attiecīgās 35. pantā minētās komitejas starpniecību. Minētajā komitejā pēc dalībvalstu lūguma var pārrunāt konkrētus novērtējumus. Rezultātus iekļauj programmu izstrādē un resursu piešķiršanā. [Gr. 301]

Saskaņā ar šo regulu sniegtā Savienības finansējuma novērtēšanas procesā Komisija atbilstīgā apjomā iesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas
  un saņēmējus, tostarp PSO,
  un attiecīgā gadījumā tā var mēģināt veikt kopīgus novērtējumus ar dalībvalstīm un attīstības partneriem, cieši iesaistot partnervalstis. [Gr. 302]

2.a
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei šā panta 2. punktā minēto vidusposma novērtējuma ziņojumu. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību aktu priekšlikumus, kuros nosaka nepieciešamos šīs regulas grozījumus. [Gr. 303]

2.b
     
  Regulas piemērošanas laikposma beigās, bet ne vēlāk kā trīs gadus pēc 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic regulas galīgo novērtējumu, ievērojot tos pašus noteikumus, kas attiecas uz šā panta 2. punktā minētā vidusposma novērtējuma veikšanu. [Gr. 304]

3.   Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc trim gadiem novērtē Ārējās darbības garantijas izmantošanu un darbību. Komisija savu novērtējuma ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajam novērtējuma ziņojumam pievieno Revīzijas palātas atzinumu.

III SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

33. pants

Tādu zemju vai teritoriju līdzdalība, uz kurām neattiecas šī regula

1.   Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos un ja īstenotā

  piemērotā
  darbība ir globāla, pārreģionāla vai reģionāla, lai nodrošinātu Savienības finansējuma saskaņotību un efektivitāti vai veicinātu reģionālo un starpreģionālo sadarbību, Komisija attiecīgajās daudzgadu indikatīvajās programmās vai attiecīgajos rīcības plānos vai pasākumos var pieņemt lēmumu darbību mērogu paplašināt, iekļaujot zemes

  ir pilnvarota saskaņā ar 34. pantu pieņemt deleģēto aktu attiecībā uz šīs regulas papildināšanu, tajā iekļaujot papildu valstis
  un teritorijas, uz kurām
  attiecas

  neattiecas šī regula saskaņā ar 4. pantu
  , nolūkā piemērot šo darbību
  . [Gr. 305]

2.   Komisija var iekļaut īpašu finanšu piešķīrumu, lai palīdzētu partnervalstīm un reģioniem nostiprināt to sadarbību ar kaimiņos esošajiem Savienības tālākajiem reģioniem un ar aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas Padomes lēmums (“AZT lēmums”). Šajā nolūkā attiecīgos gadījumos un pamatojoties uz savstarpīgumu un proporcionalitāti attiecībā uz finansējuma līmeni saskaņā ar AZT lēmumu un/vai ETS regulu šī regula var sniegt savu ieguldījumu darbībās, kuras īsteno partnervalsts vai reģions, vai jebkurš cits tiesību subjekts saskaņā ar šo regulu, zeme, teritorija vai jebkurš cits tiesību subjekts saskaņā ar AZT lēmumu, vai Savienības tālākais reģions, kopīgo darbības programmu ietvaros vai starpreģionu sadarbības programmās vai pasākumos, kas izveidoti un īstenoti saskaņā ar ETS regulu. [Gr. 306]

33.a pants

Partnervalstu un reģionu sadarbība ar kaimiņos esošajiem Savienības tālākajiem reģioniem un ar aizjūras zemēm un teritorijām

1.
     
  Komisija var iekļaut īpašu finanšu piešķīrumu, lai palīdzētu partnervalstīm un

  reģioniem

  nostiprināt to sadarbību ar kaimiņos esošajiem Savienības tālākajiem reģioniem un ar aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas Padomes lēmums (“AZT lēmums”). Šajā nolūkā attiecīgos gadījumos un pamatojoties uz savstarpīgumu un proporcionalitāti attiecībā uz finansējuma līmeni saskaņā ar AZT lēmumu un/vai ETS regulu šī regula var sniegt savu ieguldījumu darbībās, kuras īsteno partnervalsts vai reģions, vai jebkurš cits tiesību subjekts saskaņā ar šo regulu, zeme, teritorija vai jebkurš cits tiesību subjekts saskaņā ar AZT lēmumu, vai Savienības tālākais reģions, kopīgo darbības programmu ietvaros vai starpreģionu sadarbības programmās vai pasākumos, kas izveidoti un īstenoti saskaņā ar ETS regulu.

2.
     
  Savienības līdzfinansējuma likme nepārsniedz 90 % no programmas vai pasākuma attiecināmajiem izdevumiem. Tehniskās palīdzības līdzfinansējuma likme ir 100 %. [Gr. 307]

34. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus piešķir Komisijai saskaņā ar šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem.

2.   Pilnvaras pieņemt 4. panta 6. punktā, 26. 
  8. panta 7.a punktā, 8. panta 8.b punktā, 14. panta 1. punktā, 15.a pantā, 17. panta 4. punktā, 21.
  panta 3. punktā,
  3.a punktā, 26. panta 4. punktā
  , 27. panta 9. punktā, 31. panta 9. punktā
  un 33. panta 1. punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas darbības laiku.
  Komisija pieņem šos deleģētos aktus pēc iespējas drīzāk. Taču 8. panta 7.a punktā, 8. panta 8.b punktā, 17. panta 4. punktā un 31. panta 9. punktā minētos deleģētos aktus pieņem līdz ... [6 mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas]. [Gr. 308]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. panta 6. punktā, 26. 
  8. panta 7.a punktā, 8. panta 8.b punktā, 14. panta 1. punktā, 15.a pantā, 17. panta 4. punktā, 21.
  panta 3. punktā,
  3.a punktā, 26. panta 4. punktā
  , 27. panta 9. punktā un 31. panta 9. punktā
  un 33. panta 1
  . 
  punktā
  minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 309]

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 4. panta 6. punktu, 26. 
  8. panta 7.a punktu, 8. panta 8.b punktu, 14. panta 1. punktu, 15.a pantu, 17. panta 4. punktu, 21.
  panta 3. punktu

  3
  .
  a punktu, 26. panta 4. punktu
  , 27. panta 9. punktu, 31. panta 9. punktu
  un 33. panta 1
  . 
  punktu
  pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 310]

34.a pants

Steidzamības procedūra

1.
     
  Gadījumos, kad rodas nenovēršami un steidzami iemesli, piemēram, dabas vai cilvēka izraisītas katastrofas vai tiešs demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību vai pamatbrīvību apdraudējums, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus un tiek piemērota šā panta 2. un 3. punktā noteiktā procedūra.

2.
     
  Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties un tos piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 3. punktam. Paziņojot deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 34. panta 6. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties atceļ aktu, ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus.[Gr. 311]

34.b pants

Demokrātiskā pārskatatbildība

1.
     
  Lai veicinātu dialogu starp Savienības iestādēm, jo īpaši starp Eiropas Parlamentu, Komisiju un EĀDD, un lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, kā arī optimizētu to, kā Komisija pieņem aktus un pasākumus, Eiropas Parlaments var uzaicināt Komisiju un EĀDD ierasties Parlamentā, lai apspriestu šajā regulā paredzētās plānošanas stratēģisko ievirzi un pamatnostādnes. Šis dialogs arī veicina visu ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību atbilstoši 5. pantam. Dialogs var notikt, pirms Komisija pieņem deleģētos aktus un gada budžeta projektu. Šis dialogs var notikt arī ad hoc, ņemot vērā būtiskas politiskās norises, pēc Eiropas Parlamenta vai Eiropas Komisijas, vai EĀDD pieprasījuma.

2.
     
  Komisija un EĀDD šajā saistībā iesniedz Eiropas Parlamentam visus attiecīgos dokumentus vismaz vienu mēnesi pirms dialoga uzsākšanas. Komisija un EĀDD attiecībā uz dialogu par gada budžetu iesniedz konsolidētu informāciju par visiem rīcības plāniem un pasākumiem, kas ir pieņemti vai plānoti saskaņā ar 21. pantu, informāciju par sadarbību attiecībā uz katru atsevišķo valsti, reģionu un tematisko jomu un informāciju par ātrās reaģēšanas darbību izmantošanu, rezervi jaunām problēmām un prioritātēm un Ārējās darbības garantiju.

3.
     
  Komisija un EĀDD maksimāli ņem vērā Eiropas Parlamenta pausto nostāju. Ja Komisija vai EĀDD neņem vērā Eiropas Parlamenta nostāju, tā sniedz pienācīgu pamatojumu.

4.
     
  Komisija un EĀDD, jo īpaši, saskaņā ar 38. pantu izmantojot vadības grupu, ir atbildīgi par to, lai Eiropas Parlaments būtu informēts par šīs regulas piemērošanu, jo īpaši par pašreizējiem pasākumiem, darbībām un rezultātiem. [Gr. 312]

35. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības komiteja. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, šādu procedūru izbeidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai ja to lūdz vienkāršs komitejas locekļu vairākums.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

5.   Pieņemtais lēmums ir spēkā pieņemtā vai grozītā dokumenta, rīcības programmas vai pasākuma piemērošanas laikā.

6.   Eiropas Investīciju bankas novērotājs piedalās komitejas darbā, kad tiek izskatīti ar Eiropas Investīciju banku saistīti jautājumi.
  [Gr. 313]

36. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

  Pārredzamība
  ,
  saziņa
  un
  informācijas publiskošana [Gr. 314]

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, efektīva un samērīga.
  Komisija ir atbildīga par līdzekļu saņēmēju atbilstības šīm prasībām uzraudzīšanu
  . [Gr. 315]

2.   Saistībā ar šo regulu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko

  piemēro
  informācijas un komunikācijas pasākumus. Šai regulai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju sabiedrībai, ciktāl šīs prioritātes ir tieši saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem. [Gr. 316]

2.a
     
  Komisija veic pasākumus stratēģiskās saziņas un publiskās diplomātijas stiprināšanai, lai sniegtu informāciju par Savienības vērtībām un Savienības pievienoto vērtību. [Gr. 317]

2.b
     
  Komisija izveido vienotu, visaptverošu un publisku galveno elektronisko repozitoriju, kurā reģistrē visas saskaņā ar šo regulu finansētās darbības, tostarp kritērijus, kas tiek izmantoti, lai līdzekļu piešķiršanas procesā noteiktu partneru vajadzības, un nodrošina tā regulāru atjaunināšanu, izņemot darbības, kuras saskaņā ar 37. pantu ir atzītas par tādām, kuras rada drošības apdraudējumu, vai vietējus politiski jutīgus jautājumus. [Gr. 318]

2.c
     
  Repozitorijā iekļauj arī informāciju par visām finansēšanas un investīciju operācijām, tostarp individuālā un projektu līmenī, un visu EFIA+ garantijas nolīgumu būtiskos elementus, tostarp informāciju par atbilstīgo partneru juridisko identitāti, paredzamajiem attīstības ieguvumiem un sūdzību procedūrām, ņemot vērā konfidenciālas informācijas un sensitīvas komercinformācijas aizsardzību. [Gr. 319]

2.d
     
  Saskaņā ar atbilstīgo partneru pārredzamības politiku un Savienības noteikumiem par datu aizsardzību un par piekļuvi dokumentiem un informācijai atbilstīgie EFIA+ partneri savās tīmekļa vietnēs proaktīvi un sistemātiski dara publiski pieejamu informāciju par visām finansēšanas un investīciju operācijām, uz kurām attiecas Garantiju fonds ārējai darbībai, jo īpaši par veidu, kādā minētās operācijas sekmē šīs regulas mērķu un prasību izpildi. Šādu informāciju sniedz sadalītu pa projektiem. Saistībā ar šādu informāciju vienmēr tiek ņemta vērā konfidenciālas informācijas un sensitīvas komercinformācijas aizsardzība. Atbilstīgie partneri Savienības atbalstu arī atspoguļo visā informācijā, ko tie publicē par finansēšanas un investīciju operācijām, uz kurām saskaņā ar šo regulu attiecas Garantiju fonds ārējai darbībai. [Gr. 320]

37. pants

Atkāpe no redzamības uzlabošanas prasībām

Drošības problēmu vai vietējo politiski jutīgo jautājumu dēļ var būt vēlams vai nepieciešams dažās valstīs vai apgabalos vai konkrētos laikposmos ierobežot komunikācijas un redzamības uzlabošanas pasākumus. Šādos gadījumos mērķauditorija un redzamības uzlabošanas rīki, produkti un kanāli, kas izmantojami konkrētas darbības popularizēšanā, tiek noteikti katrā gadījumā atsevišķi, apspriežoties un vienojoties ar Savienību. Gadījumos, kad, reaģējot uz pēkšņu krīzi, ir nepieciešama ātra intervence, nav nepieciešams nekavējoties izstrādāt pilnīgu komunikācijas un redzamības uzlabošanas plānu. Tomēr šādās situācijās Savienības atbalstu tik un tā atbilstīgi norāda jau no paša sākuma.

38. pants

EĀDD klauzula

Šo regulu piemēro saskaņā ar Lēmumu 2010/427/ES.
  [Gr. 321]

38.a pants

Pārvaldība

Horizontāla vadības grupa, ko veido visi attiecīgie Komisijas un EĀDD dienesti un vada AP/PV vai minētā biroja pārstāvis, ir atbildīga par šā instrumenta vadību, koordinēšanu un pārvaldību visā pārvaldības ciklā, lai nodrošinātu visa Savienības ārējā finansējuma konsekvenci, efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību. PV/AP nodrošina Savienības ārējās darbības vispārējo politisko koordināciju. Attiecībā uz visām darbībām, tostarp ātrās reaģēšanas darbībām un ārkārtas palīdzības pasākumiem, un visā instrumenta programmu veidošanas, plānošanas un piemērošanas ciklā Augstais pārstāvis un EĀDD sadarbojas ar attiecīgajiem Komisijas locekļiem un dienestiem, kurus nosaka, pamatojoties uz paredzētās darbības veidu un mērķiem un balstoties uz to pieredzi. Visus lēmumu priekšlikumus sagatavo, ievērojot Komisijas procedūras, un tos iesniedz Komisijai apstiprināšanai.

Eiropas Parlaments ir pilnībā iesaistīts instrumentu izstrādes, plānošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmos, lai garantētu politisku kontroli, demokrātisku pārbaudi un pārskatatbildību attiecībā uz Savienības finansējumu ārējās darbības jomā. [Gr. 322]

39. pants

Atcelšana un pārejas noteikumi

1.   Lēmumu Nr. 466/2014/ES, Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 un Regulu (ES) 2017/1601 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

2.   No šīs regulas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju starp šo regulu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar iepriekšējām regulām: Regula (ES) Nr. 233/2014; Regula (ES) Nr. 232/2014; Regula (ES) Nr. 230/2014; Regula (ES) Nr. 235/2014; Regula (ES) Nr. 234/2014, Regula (Euratom) Nr. 237/2014, Regula (ES) Nr. 236/2014, Lēmums Nr. 466/2014/ES, Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 un Regula (ES) 2017/1601.

3.   Finansējums šai regulai var segt izdevumus, kas saistīti ar jebkuras šīs regulas pēcteces sagatavošanu.

4.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kuras līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, 20. panta 1. punktā paredzēto izdevumu segšanai budžetā vajadzības gadījumā var iekļaut apropriācijas arī pēc 2027. gada.

40. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra
  līdz 2027. gada 31. decembrim
  . [Gr. 323]

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 45, 4.2.2019., 1. lpp.

1

(2)  OV C 110, 22.3.2019., 163. lpp.

2

(3)  OV C 86, 7.3.2019., 295. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta nostāja.

4

(5)  “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas tika pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības samitā 2015. gada 25. septembrī (A/RES/70/1).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 233/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam (OV L 77, 15.3.2014., 44. lpp.).

6

(7)  Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējais nolīgums par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (ES) 2015/322 (2015. gada 2. marts) par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (OV L 58/1, 3.3.2015.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 232/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (OV L 77, 15.3.2014., 27. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 230/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (OV L 77, 15.3.2014., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 235/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām visā pasaulē (OV L 77, 15.3.2014., 85. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 234/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm (OV L 77, 15.3.2014., 77. lpp.).

12

(13)  Padomes Regula (Euratom) Nr. 237/2014 (2013. gada 13. decembris), ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (OV L 77, 15.3.2014., 109. lpp.).

13

Euratom

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai (OV L 77, 15.3.2014., 95. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.).

15

Euratom

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1601 (2017. gada 26. septembris), ar ko izveido Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), EFIA garantiju un EFIA garantiju fondu.

16

(17)  Parakstīts Ņujorkā 2016. gada 22. aprīlī.

17

(18)  “Trešās Starptautiskās konferences par attīstības finansēšanu Adisabebas rīcības programma”, pieņemta 2015. gada 16. jūnijā un apstiprināta Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā 2015. gada 27. jūlijā (A/RES/69/313).

18

(19)  “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, 2016. gada jūnijs.

19

(20)  “Jaunais Eiropas Konsenss attīstības jomā – mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”, Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tiekas Padomē, Eiropas Parlamentā un Eiropas Komisijā, kopīgs paziņojums, 2017. gada 8. jūnijs.

20

(21)  “Sendai ietvarprogramma katastrofu riska mazināšanai”, pieņemta 2015. gada 18. martā un apstiprināta Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā 2015. gada 3. jūnijā (A/RES/69/283).

21

(22)  Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana”, 2015. gada 18. novembris

22

Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana”, 2015. gada 18. novembris

(23)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

23

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

(24)  COM(2018)0465 – Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III).

24

IPA

(25)  Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.).

25

(26)  COM(2018)0461 – Priekšlikums Padomes lēmumam par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, tostarp attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (“Aizjūras asociācijas lēmums”).

26

(27)  COM(2018)0462 – Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā, lai papildinātu Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, pamatojoties uz Euratom līgumu.

27

Euratom

(28)  C(2018)3800 – Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikums Padomei par Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Miera nodrošināšanas fondu.

28

(29)  COM(2018)0367 – Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus” un ar ko atceļ Regulu (ES) 1288/2013.

29

(30)  
  COM(2018)0366 – Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013.

30

COM(2018)0366 – Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013.

(31)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

31

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(32)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (OV ...).

32

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (OV ...).

(33)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

34

Euratom

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1601 (2017. gada 26. septembris), ar ko izveido Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), EFIA garantiju un EFIA garantiju fondu.

35

(36)  Padomes Lēmums 77/270/Euratom (1977. gada 29. marts), lai pilnvarotu Komisiju slēgt Eiropas Atomenerģijas kopienas aizņēmumu līgumus, kas veicinātu kodolelektrostaciju finansēšanu (OV L 88, 6.4.1977., 9. lpp.).

36

Euratom

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (OV ...).

37

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

38

Euratom

OLAF

Euratom

(39)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

39

Euratom

(40)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

40

Euratom

(41)  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.

41

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

42

(43)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

43

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(44)  Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Komisijas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanas procesu; OV L 123, 12.5.2016., 1.–14. lpp.

44

(45)  Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

45

Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

(46)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (OV L),

46

(47)  COM(2018)0374 –Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem.

47

Interreg

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (kodifikācija) (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

48

(49)  Padomes Direktīva 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 0040.–0048. lpp.).

49

I PIELIKUMS

KAIMIŅVALSTU ĢEOGRĀFISKAJĀ ZONĀ ESOŠO VALSTU UN TERITORIJU SARAKSTS

Alžīrija

Armēnija

Azerbaidžāna

Baltkrievija

Ēģipte

Gruzija

Izraēla

Jordānija

Libāna

Lībija

Moldovas Republika

Maroka

okupētā palestīniešu teritorija

Sīrija

Tunisija

Ukraina

Savienības atbalstu šajā jomā var arī izmantot nolūkā dot iespēju Krievijas Federācijai piedalīties pārrobežu sadarbības programmās un citās būtiskās vairākvalstu programmās
  , tostarp sadarbības programmās izglītības jomā, jo īpaši studentu apmaiņas programmās [Gr. 324].

II PIELIKUMS

SADARBĪBAS JOMAS ATTIECĪBĀ UZ ĢEOGRĀFISKAJĀM PROGRAMMĀM

A.
     
  Visiem ģeogrāfiskajiem reģioniem

CILVĒKI

| 1. | Laba pārvaldība, demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības






  a) | Stiprināt demokrātiju un
  iekļaujošu
  demokrātijas procesu, pārvaldību un uzraudzību, tostarp
  neatkarīgas tiesu iestādes, tiesiskumu un
  pārredzamu
  , miermīlīgu
  un uzticamu vēlēšanu procesu; [Gr. 325] |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Stiprināt demokrātiju un
  iekļaujošu
  demokrātijas procesu, pārvaldību un uzraudzību, tostarp
  neatkarīgas tiesu iestādes, tiesiskumu un
  pārredzamu
  , miermīlīgu
  un uzticamu vēlēšanu procesu; [Gr. 325]

| b) | stiprināt cilvēktiesību un pamatbrīvību
  veicināšanu un aizsardzību, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, un saistīto starptautisko instrumentu īstenošanu, atbalstīt un aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus, sekmēt globālu un reģionālu paktu un satvaru īstenošanu, palielināt pilsoniskās sabiedrības spējas attiecībā uz īstenošanu un uzraudzību un sagatavot pamatus, kas ļauj izveidot starptautisku tiesisko regulējumu attiecībā uz klimata pārmaiņu dēļ pārvietoto personu
  aizsardzību; [Gr. 326] |
| --- | --- |

b)

stiprināt cilvēktiesību un pamatbrīvību
  veicināšanu un aizsardzību, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, un saistīto starptautisko instrumentu īstenošanu, atbalstīt un aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus, sekmēt globālu un reģionālu paktu un satvaru īstenošanu, palielināt pilsoniskās sabiedrības spējas attiecībā uz īstenošanu un uzraudzību un sagatavot pamatus, kas ļauj izveidot starptautisku tiesisko regulējumu attiecībā uz klimata pārmaiņu dēļ pārvietoto personu
  aizsardzību; [Gr. 326]

| c) | veicināt diskriminācijas apkarošanu visās tās formās un vienlīdzības principu, jo īpaši dzimumu līdztiesību
  , sieviešu
  un minoritāšu

  meiteņu tiesības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu viņām, un bērnu un jauniešu, cilvēku ar invaliditāti, pie minoritātēm piederošu personu, LGBTI un pirmiedzīvotāju
  tiesības; [Gr. 327] |
| --- | --- |

c)

veicināt diskriminācijas apkarošanu visās tās formās un vienlīdzības principu, jo īpaši dzimumu līdztiesību
  , sieviešu
  un minoritāšu

  meiteņu tiesības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu viņām, un bērnu un jauniešu, cilvēku ar invaliditāti, pie minoritātēm piederošu personu, LGBTI un pirmiedzīvotāju
  tiesības; [Gr. 327]

| d) | atbalstīt plaukstošu pilsonisko sabiedrību un

  , stiprināt
  tās nozīmi
  politikas pārejas,
  reformu procesos un demokrātiskajā pārveidē, kā arī stiprināt pilsoniskās sabiedrības un pilsoņu iesaisti politikas

  politiskajā dzīvē un
  lēmumu pieņemšanā

  pieņemšanas kontrolē
  ; [Gr. 328] |
| --- | --- |

d)

atbalstīt plaukstošu pilsonisko sabiedrību un

  , stiprināt
  tās nozīmi
  politikas pārejas,
  reformu procesos un demokrātiskajā pārveidē, kā arī stiprināt pilsoniskās sabiedrības un pilsoņu iesaisti politikas

  politiskajā dzīvē un
  lēmumu pieņemšanā

  pieņemšanas kontrolē
  ; [Gr. 328]

| e) | uzlabot brīvu un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu plurālismu, neatkarību un profesionalitāti; |
| --- | --- |

e)

uzlabot brīvu un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu plurālismu, neatkarību un profesionalitāti;

| f) | veidot valstu, sabiedrību, kopienu un privātpersonu izturētspēju, ņemot vērā politisko, ekonomisko, vides,

  lai tās būtu gatavas izturēt vides un ekonomiskus satricinājumus
  ,
  dabas un cilvēku radītas katastrofas
  ,
  konfliktus
  ,
  veselības un
  pārtikas, demogrāfisko

  nodrošinājuma krīzes
  ,
  pielāgoties tām
  un sociālo spiedienu un satricinājumus

  ātri no tām atgūties
  ; [Gr. 329] |
| --- | --- |

f)

veidot valstu, sabiedrību, kopienu un privātpersonu izturētspēju, ņemot vērā politisko, ekonomisko, vides,

  lai tās būtu gatavas izturēt vides un ekonomiskus satricinājumus
  ,
  dabas un cilvēku radītas katastrofas
  ,
  konfliktus
  ,
  veselības un
  pārtikas, demogrāfisko

  nodrošinājuma krīzes
  ,
  pielāgoties tām
  un sociālo spiedienu un satricinājumus

  ātri no tām atgūties
  ; [Gr. 329]

| g) | stiprināt demokrātisko valsts iestāžu attīstību valsts un
  starptautiskajā, valsts un
  vietējā līmenī, tostarp neatkarīgu, efektīvu un atbildīgu tiesu sistēmu, tiesiskuma
  , starptautiskā tiesiskuma, pārskatatbildības
  veicināšanu un tiesu pieejamību visiem; [Gr. 330] |
| --- | --- |

g)

stiprināt demokrātisko valsts iestāžu attīstību valsts un
  starptautiskajā, valsts un
  vietējā līmenī, tostarp neatkarīgu, efektīvu un atbildīgu tiesu sistēmu, tiesiskuma
  , starptautiskā tiesiskuma, pārskatatbildības
  veicināšanu un tiesu pieejamību visiem; [Gr. 330]

| h) | atbalstīt valsts pārvaldes reformu procesus, tostarp izmantojot uz iedzīvotājiem orientētu e-pārvaldes pieeju, stiprinot tiesisko regulējumu un institucionālo sistēmu, valstu statistikas sistēmas, spējas, stabilu publisko finanšu pārvaldību un veicinot cīņu pret korupciju
  , nodokļu apiešanu, krāpšanu nodokļu jomā un agresīvu nodokļu plānošanu
  ; [Gr. 331] |
| --- | --- |

h)

atbalstīt valsts pārvaldes reformu procesus, tostarp izmantojot uz iedzīvotājiem orientētu e-pārvaldes pieeju, stiprinot tiesisko regulējumu un institucionālo sistēmu, valstu statistikas sistēmas, spējas, stabilu publisko finanšu pārvaldību un veicinot cīņu pret korupciju
  , nodokļu apiešanu, krāpšanu nodokļu jomā un agresīvu nodokļu plānošanu
  ; [Gr. 331]

| i) | veicināt iekļaujošu, līdzsvarotu un integrētu teritoriālo un pilsētpolitiku, stiprinot valsts iestādes un struktūras valsts un vietējā līmenī un atbalstot efektīvu decentralizācijas un valsts pārstrukturēšanas procesu efektivitāti; |
| --- | --- |

i)

veicināt iekļaujošu, līdzsvarotu un integrētu teritoriālo un pilsētpolitiku, stiprinot valsts iestādes un struktūras valsts un vietējā līmenī un atbalstot efektīvu decentralizācijas un valsts pārstrukturēšanas procesu efektivitāti;

| j) | palielināt publisko iestāžu pārredzamību un pārskatatbildību, stiprinot publisko iepirkumu
  , tostarp mudinot izstrādāt ilgtspējīgus kritērijus (vides, sociālos un ekonomikas) un mērķus,
  un publisko finanšu pārvaldību, attīstot e-pārvaldi un stiprinot pakalpojumu sniegšanu; [Gr. 332] |
| --- | --- |

j)

palielināt publisko iestāžu pārredzamību un pārskatatbildību, stiprinot publisko iepirkumu
  , tostarp mudinot izstrādāt ilgtspējīgus kritērijus (vides, sociālos un ekonomikas) un mērķus,
  un publisko finanšu pārvaldību, attīstot e-pārvaldi un stiprinot pakalpojumu sniegšanu; [Gr. 332]

| k) | atbalstīt ilgtspējīgu, pārskatatbildīgu un pārredzamu dabas resursu sektoru pārvaldību un ar to saistītos ieņēmumus, kā arī reformas, lai nodrošinātu godīgu, taisnīgu un ilgtspējīgu nodokļu politiku. |
| --- | --- |

k)

atbalstīt ilgtspējīgu, pārskatatbildīgu un pārredzamu dabas resursu sektoru pārvaldību un ar to saistītos ieņēmumus, kā arī reformas, lai nodrošinātu godīgu, taisnīgu un ilgtspējīgu nodokļu politiku.

| ka) | veicināt parlamentāro demokrātiju; [Gr. 333] |
| --- | --- |

ka)

veicināt parlamentāro demokrātiju; [Gr. 333]

| 2. | Nabadzības izskaušana, cīņa pret nevienlīdzību un ilgtspējīga attīstība






  a) | Izskaust
  nabadzību visās tās dimensijās, cīnīties pret diskrimināciju un nevienlīdzību, nevienu nepamest novārtā;
  un pirmkārt pievērsties tiem, kuri ir visgrūtākajā situācijā, piešķirot prioritāti investīcijām sabiedriskajos pakalpojumos veselības, uztura, izglītības un sociālās aizsardzības jomā
  ; [Gr. 334] |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Izskaust
  nabadzību visās tās dimensijās, cīnīties pret diskrimināciju un nevienlīdzību, nevienu nepamest novārtā;
  un pirmkārt pievērsties tiem, kuri ir visgrūtākajā situācijā, piešķirot prioritāti investīcijām sabiedriskajos pakalpojumos veselības, uztura, izglītības un sociālās aizsardzības jomā
  ; [Gr. 334]

| b) | pastiprināt
  centienus, lai pieņemtu politiku un piemērotu ieguldījumu, lai veicinātu
  , aizsargātu un ievērotu
  sieviešu
  , jauniešu
  un jauniešu

  bērnu, un personu ar invaliditāti
  tiesības, veicinātu viņu iesaistīšanos
  un lietderīgu dalību
  sociālajā, pilsoniskajā un ekonomiskajā dzīvē, kā arī lai nodrošinātu savu pilnvērtīgu ieguldījumu iekļaujošai izaugsmei un ilgtspējīgai attīstībai; [Gr. 335] |
| --- | --- |

b)

pastiprināt
  centienus, lai pieņemtu politiku un piemērotu ieguldījumu, lai veicinātu
  , aizsargātu un ievērotu
  sieviešu
  , jauniešu
  un jauniešu

  bērnu, un personu ar invaliditāti
  tiesības, veicinātu viņu iesaistīšanos
  un lietderīgu dalību
  sociālajā, pilsoniskajā un ekonomiskajā dzīvē, kā arī lai nodrošinātu savu pilnvērtīgu ieguldījumu iekļaujošai izaugsmei un ilgtspējīgai attīstībai; [Gr. 335]

| c) | veicināt sieviešu un meiteņu tiesību aizsardzību un ievērošanu
  un iespēju nodrošināšanu
  , tostarp ekonomiskās, darba un sociālās
  tiesības zemes
  tiesības, kā arī seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības, un novērst visu veidu seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību
  , un aizsargāt viņas no tās
  ;
  tas ietver arī piekļuves veicināšanu visaptverošai informācijai par seksuālo un reproduktīvo veselību un visaptverošas seksuālās izglītības sekmēšanu; veicināt sadarbību pētniecības un inovācijas jomā attiecībā uz jauniem un labākiem instrumentiem seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes jomā, tostarp instrumentiem, kas paredzēti ģimenes plānošanai, jo īpaši apstākļos, kad ir zemi ienākumi
  ; [Gr. 336] |
| --- | --- |

c)

veicināt sieviešu un meiteņu tiesību aizsardzību un ievērošanu
  un iespēju nodrošināšanu
  , tostarp ekonomiskās, darba un sociālās
  tiesības zemes
  tiesības, kā arī seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības, un novērst visu veidu seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību
  , un aizsargāt viņas no tās
  ;
  tas ietver arī piekļuves veicināšanu visaptverošai informācijai par seksuālo un reproduktīvo veselību un visaptverošas seksuālās izglītības sekmēšanu; veicināt sadarbību pētniecības un inovācijas jomā attiecībā uz jauniem un labākiem instrumentiem seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes jomā, tostarp instrumentiem, kas paredzēti ģimenes plānošanai, jo īpaši apstākļos, kad ir zemi ienākumi
  ; [Gr. 336]

| d) | īpašu uzmanību pievērst personām, kas ir nelabvēlīgā situācijā, neaizsargātas un sociāli atstumtas, inter alia, bērniem, vecākiem cilvēkiem, personām ar invaliditāti,
  lesbietēm
  , gejiem, biseksuāļiem, transpersonām un interseksuāļiem, un pamatiedzīvotājiem. Tostarp veicināt pāreju no insititucionālas aprūpes uz bērnu
  ar invaliditāti vai bez tās
  aprūpi sabiedrībā; [Gr. 337] |
| --- | --- |

d)

īpašu uzmanību pievērst personām, kas ir nelabvēlīgā situācijā, neaizsargātas un sociāli atstumtas, inter alia, bērniem, vecākiem cilvēkiem, personām ar invaliditāti,
  lesbietēm
  , gejiem, biseksuāļiem, transpersonām un interseksuāļiem, un pamatiedzīvotājiem. Tostarp veicināt pāreju no insititucionālas aprūpes uz bērnu
  ar invaliditāti vai bez tās
  aprūpi sabiedrībā; [Gr. 337]

| e) | veicināt integrētu pieeju kopienu, jo īpaši visnabadzīgāko
  un visgrūtāk sasniedzamo
  kopienu, atbalstam, uzlabojot
  vispārēju
  piekļuvi pamatvajadzībām

  pamatvajadzību apmierināšanai
  un
  pamatpakalpojumiem, jo īpaši veselības aprūpei, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības
  pakalpojumiem
  , informācijai un piegādēm, izglītībai, uzturam un sociālajai aizsardzībai
  ; [Gr. 338] |
| --- | --- |

e)

veicināt integrētu pieeju kopienu, jo īpaši visnabadzīgāko
  un visgrūtāk sasniedzamo
  kopienu, atbalstam, uzlabojot
  vispārēju
  piekļuvi pamatvajadzībām

  pamatvajadzību apmierināšanai
  un
  pamatpakalpojumiem, jo īpaši veselības aprūpei, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības
  pakalpojumiem
  , informācijai un piegādēm, izglītībai, uzturam un sociālajai aizsardzībai
  ; [Gr. 338]

| f) | atbalstīt

  sniegt bērniem, īpaši visvairāk atstumtajiem, labāko sākumu dzīvei, ieguldot agrīnā attīstībā un nodrošinot, ka bērniem, kurus skar nabadzība vai nevienlīdzība, ir pieejami tādi pamatpakalpojumi kā veselības aprūpe, pārtika, izglītība un sociālā aizsardzība; atbalstīt
  drošu un stimulējošu vidi bērniem, kas ir būtisks elements, lai veicinātu veselīgu jauno paaudzi, kas spēj pilnībā realizēt savu potenciālu
  , un īpašu uzmanību veltot meiteņu vajadzībām
  ; [Gr. 339] |
| --- | --- |

f)

atbalstīt

  sniegt bērniem, īpaši visvairāk atstumtajiem, labāko sākumu dzīvei, ieguldot agrīnā attīstībā un nodrošinot, ka bērniem, kurus skar nabadzība vai nevienlīdzība, ir pieejami tādi pamatpakalpojumi kā veselības aprūpe, pārtika, izglītība un sociālā aizsardzība; atbalstīt
  drošu un stimulējošu vidi bērniem, kas ir būtisks elements, lai veicinātu veselīgu jauno paaudzi, kas spēj pilnībā realizēt savu potenciālu
  , un īpašu uzmanību veltot meiteņu vajadzībām
  ; [Gr. 339]

| g) | atbalstīt vispārēju piekļuvi pietiekamai, cenas ziņā pieejamai, drošai un uzturvielām bagātai pārtikai, jo īpaši personām vismazāk aizsargātajās situācijās,
  tostarp bērniem vecumā līdz pieciem gadiem, gan meitenēm, gan zēniem pusaudžu vecumā un sievietēm, īpaši grūtniecības un zīdīšanas laikā,
  un stiprināt nodrošinātību ar pārtiku un uzturu, jo īpaši valstīs, kuras saskaras ar ilgstošām vai atkārtotām krīzēm;
  veicināt tādas daudznozaru pieejas lauksaimniecībai, kurās ņemti vērā ar uzturu saistīti as
  ; [Gr. 340] |
| --- | --- |

g)

atbalstīt vispārēju piekļuvi pietiekamai, cenas ziņā pieejamai, drošai un uzturvielām bagātai pārtikai, jo īpaši personām vismazāk aizsargātajās situācijās,
  tostarp bērniem vecumā līdz pieciem gadiem, gan meitenēm, gan zēniem pusaudžu vecumā un sievietēm, īpaši grūtniecības un zīdīšanas laikā,
  un stiprināt nodrošinātību ar pārtiku un uzturu, jo īpaši valstīs, kuras saskaras ar ilgstošām vai atkārtotām krīzēm;
  veicināt tādas daudznozaru pieejas lauksaimniecībai, kurās ņemti vērā ar uzturu saistīti as
  ; [Gr. 340]

| h) | atbalstīt
  vispārēju
  piekļuvi drošai un pietiekamai dzeramā ūdens sanitārijai, higiēnai, kā arī ilgtspējīgai un integrētai ūdens resursu apsaimniekošanai
  , kā galvenos rādītājus veselības aprūpes, izglītības, uztura, noturības pret klimata pārmaiņām un dzimumu līdztiesības jomā
  ; [Gr. 341] |
| --- | --- |

h)

atbalstīt
  vispārēju
  piekļuvi drošai un pietiekamai dzeramā ūdens sanitārijai, higiēnai, kā arī ilgtspējīgai un integrētai ūdens resursu apsaimniekošanai
  , kā galvenos rādītājus veselības aprūpes, izglītības, uztura, noturības pret klimata pārmaiņām un dzimumu līdztiesības jomā
  ; [Gr. 341]

| i) | nodrošināt vispārēju veselības aprūpi, nodrošinot taisnīgu piekļuvi kvalitatīviem un cenas ziņā pieejamiem veselības aprūpes
  , tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes,
  pakalpojumiem, tostarp atbalstot
  iekļaujošas,
  spēcīgas, kvalitatīvas un noturīgas
  un visiem pieejamas
  veselības aprūpes sistēmas izveidi un uzlabojot agrīnās brīdināšanas, riska samazināšanas, pārvaldības un atveseļošanas spēju;
  papildināt rīcību, izmantojot Savienības pētniecības un inovācijas pamatprogrammu, lai novērstu globālus veselības apdraudējumus, izstrādātu drošas, efektīvas un cenas ziņā pieejamas vakcīnas un ārstēšanu slimībām, kas ir saistītas ar nabadzību un ir atstātas novārtā, un lai uzlabotu reaģēšanu uz veselības problēmām, tostarp pārnēsājamām slimībām, mikrobu rezistenci un jaunām slimībām un epidēmijām
  ; [Gr. 342] |
| --- | --- |

i)

nodrošināt vispārēju veselības aprūpi, nodrošinot taisnīgu piekļuvi kvalitatīviem un cenas ziņā pieejamiem veselības aprūpes
  , tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes,
  pakalpojumiem, tostarp atbalstot
  iekļaujošas,
  spēcīgas, kvalitatīvas un noturīgas
  un visiem pieejamas
  veselības aprūpes sistēmas izveidi un uzlabojot agrīnās brīdināšanas, riska samazināšanas, pārvaldības un atveseļošanas spēju;
  papildināt rīcību, izmantojot Savienības pētniecības un inovācijas pamatprogrammu, lai novērstu globālus veselības apdraudējumus, izstrādātu drošas, efektīvas un cenas ziņā pieejamas vakcīnas un ārstēšanu slimībām, kas ir saistītas ar nabadzību un ir atstātas novārtā, un lai uzlabotu reaģēšanu uz veselības problēmām, tostarp pārnēsājamām slimībām, mikrobu rezistenci un jaunām slimībām un epidēmijām
  ; [Gr. 342]

| j) | atbalstīt
  universālu
  un taisnīgu sociālo aizsardzību un stiprināt sociālās drošības tīklus, lai garantētu pamata ienākumus, novērstu nonākšanu galējā nabadzībā un veidotu izturētspēju; |
| --- | --- |

j)

atbalstīt
  universālu
  un taisnīgu sociālo aizsardzību un stiprināt sociālās drošības tīklus, lai garantētu pamata ienākumus, novērstu nonākšanu galējā nabadzībā un veidotu izturētspēju;

| ja) | stiprināt cilvēku un kopienu izturētspēju, tostarp palielinot investīcijas kopienu vadītos katastrofu riska mazināšanas un sagatavotības projektos; [Gr. 343] |
| --- | --- |

ja)

stiprināt cilvēku un kopienu izturētspēju, tostarp palielinot investīcijas kopienu vadītos katastrofu riska mazināšanas un sagatavotības projektos; [Gr. 343]

| jb) | atbalstīt valsts, reģionālās un vietējās pašvaldības un pārvaldes iestādes un administrācijas, lai izveidotu vajadzīgo infrastruktūru, cita starpā fiziskos, tehnoloģiskos un cilvēkresursus, un izmantojot jaunākos tehnoloģiju un administratīvos sasniegumus, lai nodrošinātu visu personu precīzu reģistrēšanu (no dzimšanas līdz nāvei) un vajadzības gadījumā oficiāli atzītu dokumentu dublikātu publicēšanu, lai nodrošinātu, ka visiem iedzīvotājiem ir oficiāls statuss un piekļuve savām pamattiesībām; [Gr. 344] |
| --- | --- |

jb)

atbalstīt valsts, reģionālās un vietējās pašvaldības un pārvaldes iestādes un administrācijas, lai izveidotu vajadzīgo infrastruktūru, cita starpā fiziskos, tehnoloģiskos un cilvēkresursus, un izmantojot jaunākos tehnoloģiju un administratīvos sasniegumus, lai nodrošinātu visu personu precīzu reģistrēšanu (no dzimšanas līdz nāvei) un vajadzības gadījumā oficiāli atzītu dokumentu dublikātu publicēšanu, lai nodrošinātu, ka visiem iedzīvotājiem ir oficiāls statuss un piekļuve savām pamattiesībām; [Gr. 344]

| k) | veicināt iekļaujošu, ilgtspējīgu pilsētattīstību, lai risinātu pilsētvides nevienlīdzību, galveno uzmanību pievēršot tiem, kam ir vislielākās vajadzības
  , un pieņemot uz dzimumu līdztiesības aspekta ievērošanu vērstu pieeju
  ; [Gr. 345] |
| --- | --- |

k)

veicināt iekļaujošu, ilgtspējīgu pilsētattīstību, lai risinātu pilsētvides nevienlīdzību, galveno uzmanību pievēršot tiem, kam ir vislielākās vajadzības
  , un pieņemot uz dzimumu līdztiesības aspekta ievērošanu vērstu pieeju
  ; [Gr. 345]

| l) | atbalstīt vietējās pašvaldības, lai pilsētu līmenī uzlabotu pamatpakalpojumu

  sniegšanu

  un vienlīdzīgu piekļuvi pārtikas nodrošinājumam, pieejamiem, pienācīgiem un cenas ziņā pieejamiem mājokļiem, un dzīves kvalitāti, jo īpaši tiem, kas dzīvo neformālās apmetnēs un graustu rajonos;
  [Gr. 346] |
| --- | --- |

l)

atbalstīt vietējās pašvaldības, lai pilsētu līmenī uzlabotu pamatpakalpojumu

  sniegšanu

  un vienlīdzīgu piekļuvi pārtikas nodrošinājumam, pieejamiem, pienācīgiem un cenas ziņā pieejamiem mājokļiem, un dzīves kvalitāti, jo īpaši tiem, kas dzīvo neformālās apmetnēs un graustu rajonos;
  [Gr. 346]

| m) | veicināt
  starptautiski pieņemtu izglītības mērķu īstenošanu ar īpašu uzsvaru uz bezmaksas valsts izglītības sistēmām, nodrošinot
  iekļaujošu un taisnīgu formālo,
  ārpusskolas
  un neformālo izglītību visos līmeņos
  un sekmējot visiem pieejamas mūžizglītības iespējas
  ,
  un
  ieskaitot
  agrīnu bērnu attīstību,
  tehnisko un profesionālo apmācību, tostarp ārkārtas situācijās un krīzes situācijās, tostarp izmantojot digitālās tehnoloģijas, lai uzlabotu mācīšanu un mācīšos; [Gr. 347] |
| --- | --- |

m)

veicināt
  starptautiski pieņemtu izglītības mērķu īstenošanu ar īpašu uzsvaru uz bezmaksas valsts izglītības sistēmām, nodrošinot
  iekļaujošu un taisnīgu formālo,
  ārpusskolas
  un neformālo izglītību visos līmeņos
  un sekmējot visiem pieejamas mūžizglītības iespējas
  ,
  un
  ieskaitot
  agrīnu bērnu attīstību,
  tehnisko un profesionālo apmācību, tostarp ārkārtas situācijās un krīzes situācijās, tostarp izmantojot digitālās tehnoloģijas, lai uzlabotu mācīšanu un mācīšos; [Gr. 347]

| ma) | atbalstīt izglītības koridorus, lai nodrošinātu, ka studenti no valstīm, kurās notiek karš, var studēt Savienības augstskolās; [Gr. 348] |
| --- | --- |

ma)

atbalstīt izglītības koridorus, lai nodrošinātu, ka studenti no valstīm, kurās notiek karš, var studēt Savienības augstskolās; [Gr. 348]

| n) | atbalstīt mācību mobilitāti,
  spēju veidošanu, mācību mobilitāti

  un sadarbību kultūras jomā, virzienā
  uz partnervalstīm
  , no tām
  vai starp tām

  to starpā
  , kā arī sadarbības un politikas dialogu ar
  šo valstu
  iestādēm, organizācijām, vietējām īstenošanas struktūrām un iestādēm no šīm valstīm; [Gr. 349] |
| --- | --- |

n)

atbalstīt mācību mobilitāti,
  spēju veidošanu, mācību mobilitāti

  un sadarbību kultūras jomā, virzienā
  uz partnervalstīm
  , no tām
  vai starp tām

  to starpā
  , kā arī sadarbības un politikas dialogu ar
  šo valstu
  iestādēm, organizācijām, vietējām īstenošanas struktūrām un iestādēm no šīm valstīm; [Gr. 349]

| na) | veicināt spēju veidošanu un sadarbību gan zinātnes, tehnoloģiju un pētniecības jomā, it īpaši risinot ar nabadzību saistītas sociālās problēmas, kas nesamērīgi ietekmē partnervalstis un novārtā atstātās pētniecības un inovācijas jomas, kurās ir ierobežotas privātā sektora investīcijas, gan atvērto datu jomā, un veicināt sociālo inovāciju; [Gr. 350] |
| --- | --- |

na)

veicināt spēju veidošanu un sadarbību gan zinātnes, tehnoloģiju un pētniecības jomā, it īpaši risinot ar nabadzību saistītas sociālās problēmas, kas nesamērīgi ietekmē partnervalstis un novārtā atstātās pētniecības un inovācijas jomas, kurās ir ierobežotas privātā sektora investīcijas, gan atvērto datu jomā, un veicināt sociālo inovāciju; [Gr. 350]

| o) | spēju veidošanu un
  sadarbību zinātnes, tehnoloģijas un pētniecības, kā arī atklāto

  atvērto datu, lielo
  datu
  , mākslīgā intelekta
  un inovācijas jomā
  koordinēti ar Savienības pētniecības un inovācijas pamatprogrammu, lai cīnītos pret intelektuālā darbaspēka emigrāciju
  mā; [Gr. 351] |
| --- | --- |

o)

spēju veidošanu un
  sadarbību zinātnes, tehnoloģijas un pētniecības, kā arī atklāto

  atvērto datu, lielo
  datu
  , mākslīgā intelekta
  un inovācijas jomā
  koordinēti ar Savienības pētniecības un inovācijas pamatprogrammu, lai cīnītos pret intelektuālā darbaspēka emigrāciju
  mā; [Gr. 351]

| p) | pastiprināt
  koordināciju starp visiem attiecīgajiem dalībniekiem, lai palīdzētu pāriet no ārkārtas situācijas uz attīstības posmu; |
| --- | --- |

p)

pastiprināt
  koordināciju starp visiem attiecīgajiem dalībniekiem, lai palīdzētu pāriet no ārkārtas situācijas uz attīstības posmu;

| q) | veicināt
  kultūru
  dialogu un kultūru daudzveidību visās tās formās, kā arī saglabāt un veicināt kultūras mantojumu un atraisīt
  kultūras un
  radošo nozaru

  industriju
  potenciālu ilgtspējīgai, sociālai un ekonomiskai attīstībai; [Gr. 352] |
| --- | --- |

q)

veicināt
  kultūru
  dialogu un kultūru daudzveidību visās tās formās, kā arī saglabāt un veicināt kultūras mantojumu un atraisīt
  kultūras un
  radošo nozaru

  industriju
  potenciālu ilgtspējīgai, sociālai un ekonomiskai attīstībai; [Gr. 352]

| qa) | atbalstīt pasākumus un veicināt sadarbību sporta jomā, lai veicinātu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, jauniešiem, atsevišķām personām un kopienām, kā arī programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanu veselības, izglītības un sociālās iekļaušanas jomā; [Gr. 353] |
| --- | --- |

qa)

atbalstīt pasākumus un veicināt sadarbību sporta jomā, lai veicinātu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, jauniešiem, atsevišķām personām un kopienām, kā arī programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanu veselības, izglītības un sociālās iekļaušanas jomā; [Gr. 353]

| r) | veicināt
  ilgtermiņa
  piespiedu kārtā pārvietoto personu cieņu un noturību un viņu iekļaušanu uzņemošo valstu un uzņemošo kopienu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē. |
| --- | --- |

r)

veicināt
  ilgtermiņa
  piespiedu kārtā pārvietoto personu cieņu un noturību un viņu iekļaušanu uzņemošo valstu un uzņemošo kopienu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē.

| 3. | Migrācija un mobilitāte

  , mobilitāte
  un
  piespiedu pārvietošana [Gr. 354]









  -a) | atbalstīt efektīvu un uz cilvēktiesībām balstītu migrācijas politiku visos līmeņos, tostarp aizsardzības programmas, lai veicinātu drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju; [Gr. 355] |
| --- | --- | --- |

3.

-a)

atbalstīt efektīvu un uz cilvēktiesībām balstītu migrācijas politiku visos līmeņos, tostarp aizsardzības programmas, lai veicinātu drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju; [Gr. 355]

| a) | Stiprināt

  Palīdzēt stiprināt divpusēju, reģionālu, tostarp starp jaunattīstības valstīm, un starptautisku
  partnerību migrācijas un mobilitātes jomā, pamatojoties uz integrētu un līdzsvarotu pieeju, kas aptver visus migrācijas aspektus, tostarp palīdzību Savienības divpusējo vai reģionālo nolīgumu un vienošanos īstenošanā, tostarp mobilitātes partnerībās

  un ievērojot starptautiskās un Savienības tiesības
  un
  saistības cilvēktiesību jomā
  ; [Gr. 356] |
| --- | --- |

a)

Stiprināt

  Palīdzēt stiprināt divpusēju, reģionālu, tostarp starp jaunattīstības valstīm, un starptautisku
  partnerību migrācijas un mobilitātes jomā, pamatojoties uz integrētu un līdzsvarotu pieeju, kas aptver visus migrācijas aspektus, tostarp palīdzību Savienības divpusējo vai reģionālo nolīgumu un vienošanos īstenošanā, tostarp mobilitātes partnerībās

  un ievērojot starptautiskās un Savienības tiesības
  un
  saistības cilvēktiesību jomā
  ; [Gr. 356]

| aa) | sniegt palīdzību starp Savienību un trešām valstīm noslēgto divpusējo vai reģionālo nolīgumu un vienošanos, tostarp mobilitātes partnerību, īstenošanā, un izveidot drošas un likumīgas ieceļošanas iespējas, tostarp izstrādājot vīzu režīma atvieglošanas un pārmitināšanas nolīgumus, un pamatojoties uz savstarpēju pārskatatbildību un pilnīgu humanitāro un cilvēktiesību saistību ievērošanu; [Gr. 357] |
| --- | --- |

aa)

sniegt palīdzību starp Savienību un trešām valstīm noslēgto divpusējo vai reģionālo nolīgumu un vienošanos, tostarp mobilitātes partnerību, īstenošanā, un izveidot drošas un likumīgas ieceļošanas iespējas, tostarp izstrādājot vīzu režīma atvieglošanas un pārmitināšanas nolīgumus, un pamatojoties uz savstarpēju pārskatatbildību un pilnīgu humanitāro un cilvēktiesību saistību ievērošanu; [Gr. 357]

| b) | atbalstīt
  migrantu, kas atgriežas, ilgtspējīgu
  un sekmīgu sociālekonomisko
  reintegrāciju; [Gr. 358] |
| --- | --- |

b)

atbalstīt
  migrantu, kas atgriežas, ilgtspējīgu
  un sekmīgu sociālekonomisko
  reintegrāciju; [Gr. 358]

| c) | risināt un novērst neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus; |
| --- | --- |

c)

risināt un novērst neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus;

| d) | novērst

  samazināt neaizsargātības veidus migrācijas procesā, tostarp novēršot
  neatbilstīgu migrāciju, cilvēku tirdzniecību, migrantu kontrabandu, pastiprināt

  sadarbību

  integrētas robežu pārvaldības jomā

  un stiprinot transnacionālus pasākumus
  ,
  lai saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem novērstu cilvēku tirdzniecību un migrantu kontrabandu
  ; [Gr. 359] |
| --- | --- |

d)

novērst

  samazināt neaizsargātības veidus migrācijas procesā, tostarp novēršot
  neatbilstīgu migrāciju, cilvēku tirdzniecību, migrantu kontrabandu, pastiprināt

  sadarbību

  integrētas robežu pārvaldības jomā

  un stiprinot transnacionālus pasākumus
  ,
  lai saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem novērstu cilvēku tirdzniecību un migrantu kontrabandu
  ; [Gr. 359]

| e) | stiprināt zinātniskās, tehniskās, cilvēciskās un institucionālās spējas migrācijas
  pārvaldībai, tostarp precīzu un sadalītu datu vākšanu un izmantošanu uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanā, lai sekmētu drošu, sakārtotu un atbildīgu migrāciju
  ; [Gr. 360] |
| --- | --- |

e)

stiprināt zinātniskās, tehniskās, cilvēciskās un institucionālās spējas migrācijas
  pārvaldībai, tostarp precīzu un sadalītu datu vākšanu un izmantošanu uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanā, lai sekmētu drošu, sakārtotu un atbildīgu migrāciju
  ; [Gr. 360]

| f) | atbalstīt efektīvu un uz cilvēktiesībām balstītu migrācijas politiku, tostarp

  aizsardzības

  programmas; [Gr. 361] |
| --- | --- |

f)

atbalstīt efektīvu un uz cilvēktiesībām balstītu migrācijas politiku, tostarp

  aizsardzības

  programmas; [Gr. 361]

| g) | veicināt
  nosacījumus
  , kas sekmē likumīgu migrāciju un labi pārvaldītu mobilitāti
  un
  cilvēku savstarpējos kontaktus, migrācijas ietekmes uz attīstību maksimālu palielināšanu

  tostarp sniedzot precīzu un savlaicīgu informāciju visos migrācijas posmos
  ; [Gr. 362] |
| --- | --- |

g)

veicināt
  nosacījumus
  , kas sekmē likumīgu migrāciju un labi pārvaldītu mobilitāti
  un
  cilvēku savstarpējos kontaktus, migrācijas ietekmes uz attīstību maksimālu palielināšanu

  tostarp sniedzot precīzu un savlaicīgu informāciju visos migrācijas posmos
  ; [Gr. 362]

| ga) | maksimāli palielināt migrācijas ietekmi uz attīstību un uzlabot kopējo izpratni par migrācijas un attīstības saikni; [Gr. 363] |
| --- | --- |

ga)

maksimāli palielināt migrācijas ietekmi uz attīstību un uzlabot kopējo izpratni par migrācijas un attīstības saikni; [Gr. 363]

| h) | nodrošināt migrantu un piespiedu kārtā pārvietoto personu aizsardzību
  , pievēršot īpašu uzmanību neaizsargātām grupām un piemērojot tiesībās balstītu pieeju, un nodrošinot, ka jauktās migrācijas plūsmās tiek atzītas personas, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība, un viņām tiek noteikts statuss
  ; [Gr. 364] |
| --- | --- |

h)

nodrošināt migrantu un piespiedu kārtā pārvietoto personu aizsardzību
  , pievēršot īpašu uzmanību neaizsargātām grupām un piemērojot tiesībās balstītu pieeju, un nodrošinot, ka jauktās migrācijas plūsmās tiek atzītas personas, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība, un viņām tiek noteikts statuss
  ; [Gr. 364]

| i) | atbalstīt uz
  attīstību
  balstītus risinājumus piespiedu kārtā pārvietotām personām un viņu uzņēmējām kopienām
  , tostarp nodrošinot piekļuvi izglītībai un pienācīgām darbvietām, lai veicinātu pārvietotu personu cieņu, izturētspēju un patstāvību un viņas integrētu uzņēmējvalstu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē
  ; [Gr. 365] |
| --- | --- |

i)

atbalstīt uz
  attīstību
  balstītus risinājumus piespiedu kārtā pārvietotām personām un viņu uzņēmējām kopienām
  , tostarp nodrošinot piekļuvi izglītībai un pienācīgām darbvietām, lai veicinātu pārvietotu personu cieņu, izturētspēju un patstāvību un viņas integrētu uzņēmējvalstu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē
  ; [Gr. 365]

| j) | atbalstīt diasporu iesaistīšanos izcelsmes valstīs
  , lai dotu pilnīgu ieguldījumu ilgtspējīgā attīstīb
  ; [Gr. 366] |
| --- | --- |

j)

atbalstīt diasporu iesaistīšanos izcelsmes valstīs
  , lai dotu pilnīgu ieguldījumu ilgtspējīgā attīstīb
  ; [Gr. 366]

| k) | veicināt ātrāku, lētāku un drošāku pārvedumu pārsūtīšanu gan izcelsmes valstīs, gan
  saņēmējvalstīs
  , tādējādi izmantojot to attīstības potenciālu; |
| --- | --- |

k)

veicināt ātrāku, lētāku un drošāku pārvedumu pārsūtīšanu gan izcelsmes valstīs, gan
  saņēmējvalstīs
  , tādējādi izmantojot to attīstības potenciālu;

| ka) | veicināt iespēju nodrošināšanu migrantiem un sabiedrībām, lai panāktu to pilnīgu iekļaušanu un sociālo kohēziju; [Gr. 367] |
| --- | --- |

ka)

veicināt iespēju nodrošināšanu migrantiem un sabiedrībām, lai panāktu to pilnīgu iekļaušanu un sociālo kohēziju; [Gr. 367]

Sadarbību šajā jomā pārvalda saskaņā ar [Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds], pilnībā ievērojot principu, kas paredz politikas saskaņotību attīstībai. [Gr. 368]

PLANĒTA

| 4. | Vide un klimata pārmaiņas






  a) | Stiprināt zinātnes, tehnikas, cilvēku un iestāžu spējas attiecībā uz klimata un vides pārvaldību,
  integrāciju
  un uzraudzību; stiprināt klimata pārvaldību reģionālā un valsts mērogā; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Stiprināt zinātnes, tehnikas, cilvēku un iestāžu spējas attiecībā uz klimata un vides pārvaldību,
  integrāciju
  un uzraudzību; stiprināt klimata pārvaldību reģionālā un valsts mērogā;

| b) | sniegt

  atbalstīt pielāgošanos klimata pārmaiņām, pievēršot sevišķu uzmanību īpaši neaizsargātām valstīm un iedzīvotājiem, kam trūkst resursu vajadzīgo pasākumu veikšanai; sniegt
  ieguldījumu partneru centienos izpildīt saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām saskaņā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, tostarp īstenot valsts noteikto devumu (VND) un mazināt un pielāgot rīcības plānus, tostarp sinerģiju starp pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu
  , kā arī pildīt saistības saskaņā ar citiem daudzpusējiem vides nolīgumiem, piemēram, Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un ANO Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos
  ; [Gr. 369] |
| --- | --- |

b)

sniegt

  atbalstīt pielāgošanos klimata pārmaiņām, pievēršot sevišķu uzmanību īpaši neaizsargātām valstīm un iedzīvotājiem, kam trūkst resursu vajadzīgo pasākumu veikšanai; sniegt
  ieguldījumu partneru centienos izpildīt saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām saskaņā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, tostarp īstenot valsts noteikto devumu (VND) un mazināt un pielāgot rīcības plānus, tostarp sinerģiju starp pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu
  , kā arī pildīt saistības saskaņā ar citiem daudzpusējiem vides nolīgumiem, piemēram, Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un ANO Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos
  ; [Gr. 369]

| c) | attīstīt un/vai
  stiprināt
  ilgtspējīgu zaļo un zilo izaugsmi visās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

c)

attīstīt un/vai
  stiprināt
  ilgtspējīgu zaļo un zilo izaugsmi visās ekonomikas nozarēs;

| d) | veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai jaunattīstības valstīs, lai izpildītu Savienības 2012. gada apņemšanos līdz 2030. gadam nodrošināt šādu piekļuvi papildu 500 miljoniem cilvēku, piešķirot prioritāti maza mēroga, minitīklu un ārpustīklu risinājumiem, kam ir augsta vērtība vides un attīstības ziņā;
  stiprināt ilgtspējīgu sadarbību enerģētikas jomā; veicināt un palielināt sadarbību energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu avotu izmantošanas jomā;
  veicināt piekļuvi uzticamiem, drošiem, pieejamiem, tīriem un ilgtspējīgiem energopakalpojumiem, jo īpaši vietējiem un decentralizētiem risinājumiem, kas nodrošina piekļuvi enerģijai cilvēkiem, kuri dzīvo nabadzībā un tālākos reģionos
  ; [Gr. 370] |
| --- | --- |

d)

veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai jaunattīstības valstīs, lai izpildītu Savienības 2012. gada apņemšanos līdz 2030. gadam nodrošināt šādu piekļuvi papildu 500 miljoniem cilvēku, piešķirot prioritāti maza mēroga, minitīklu un ārpustīklu risinājumiem, kam ir augsta vērtība vides un attīstības ziņā;
  stiprināt ilgtspējīgu sadarbību enerģētikas jomā; veicināt un palielināt sadarbību energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu avotu izmantošanas jomā;
  veicināt piekļuvi uzticamiem, drošiem, pieejamiem, tīriem un ilgtspējīgiem energopakalpojumiem, jo īpaši vietējiem un decentralizētiem risinājumiem, kas nodrošina piekļuvi enerģijai cilvēkiem, kuri dzīvo nabadzībā un tālākos reģionos
  ; [Gr. 370]

| da) | veidot spējas, kas ļauj valsts un vietējās attīstības stratēģijās integrēt vides ilgtspējas un klimata pārmaiņu mērķus, un tiekties pēc zaļās izaugsmes, tostarp atbalstot ilgtspējas kritēriju noteikšanu publiskajā iepirkumā; [Gr. 371] |
| --- | --- |

da)

veidot spējas, kas ļauj valsts un vietējās attīstības stratēģijās integrēt vides ilgtspējas un klimata pārmaiņu mērķus, un tiekties pēc zaļās izaugsmes, tostarp atbalstot ilgtspējas kritēriju noteikšanu publiskajā iepirkumā; [Gr. 371]

| db) | veicināt korporatīvo sociālo atbildību, pienācīgu rūpību piegādes ķēdēs un konsekventu piesardzīgās pieejas un principa “piesārņotājs maksā” piemērošanu; [Gr. 372] |
| --- | --- |

db)

veicināt korporatīvo sociālo atbildību, pienācīgu rūpību piegādes ķēdēs un konsekventu piesardzīgās pieejas un principa “piesārņotājs maksā” piemērošanu; [Gr. 372]

| dc) | veicināt vidi saudzējošu ilgtspējīgu lauksaimniecību, tostarp agroekoloģiju, par kuru ir pierādīts, ka tā veicina ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ilgtermiņā uzlabo vides un sociālo noturību pret klimata pārmaiņām; [Gr. 373] |
| --- | --- |

dc)

veicināt vidi saudzējošu ilgtspējīgu lauksaimniecību, tostarp agroekoloģiju, par kuru ir pierādīts, ka tā veicina ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ilgtermiņā uzlabo vides un sociālo noturību pret klimata pārmaiņām; [Gr. 373]

| e) | uzlabot vietējos, reģionālos, valsts un kontinentālos vairākveidu transporta tīklus un pakalpojumus, lai stiprinātu papildu iespējas ilgtspējīgai, pret klimata pārmaiņām noturīgai ekonomikas attīstībai un darbvietu radīšanai, ņemot vērā mazoglekļa un pret klimata
  pārmaiņām
  noturīgu attīstību; stiprināt transporta jomas atvieglošanu un liberalizāciju, uzlabot ilgtspēju, ceļu satiksmes drošību un transporta jomas noturību; |
| --- | --- |

e)

uzlabot vietējos, reģionālos, valsts un kontinentālos vairākveidu transporta tīklus un pakalpojumus, lai stiprinātu papildu iespējas ilgtspējīgai, pret klimata pārmaiņām noturīgai ekonomikas attīstībai un darbvietu radīšanai, ņemot vērā mazoglekļa un pret klimata
  pārmaiņām
  noturīgu attīstību; stiprināt transporta jomas atvieglošanu un liberalizāciju, uzlabot ilgtspēju, ceļu satiksmes drošību un transporta jomas noturību;

| f) | stiprināt vietējo
  kopienu un pirmiedzīvotāju
  iesaisti klimata pārmaiņu reaģēšanas pasākumos,
  cīņu pret bioloģiskās daudzveidības mazināšanos un noziegumu pret dzīvo dabu novēršanu,
  ekosistēmu saglabāšanā un dabas resursu pārvaldībā
  , tostarp uzlabojot zemes pārvaldību un ūdens resursu apsaimniekošanu
  ; veicināt pilsētu ilgtspējīgu attīstību un izturētspēju urbanizētās
  teritorijās
  ; [Gr. 374] |
| --- | --- |

f)

stiprināt vietējo
  kopienu un pirmiedzīvotāju
  iesaisti klimata pārmaiņu reaģēšanas pasākumos,
  cīņu pret bioloģiskās daudzveidības mazināšanos un noziegumu pret dzīvo dabu novēršanu,
  ekosistēmu saglabāšanā un dabas resursu pārvaldībā
  , tostarp uzlabojot zemes pārvaldību un ūdens resursu apsaimniekošanu
  ; veicināt pilsētu ilgtspējīgu attīstību un izturētspēju urbanizētās
  teritorijās
  ; [Gr. 374]

| fa) | izbeigt konflikta zonās iegūtu izrakteņu tirdzniecību un kalnraču ļaunprātīgu izmantošanu, kā arī atbalstīt vietējo kopienu attīstību saskaņā ar Regulu (ES) 2017/821 par piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumiem un papildu pasākumiem, kā arī izstrādāt šādu pieeju attiecībā uz derīgajiem izrakteņiem, kuri vēl nav iekļauti tās darbības jomā; [Gr. 375] |
| --- | --- |

fa)

izbeigt konflikta zonās iegūtu izrakteņu tirdzniecību un kalnraču ļaunprātīgu izmantošanu, kā arī atbalstīt vietējo kopienu attīstību saskaņā ar Regulu (ES) 2017/821 par piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumiem un papildu pasākumiem, kā arī izstrādāt šādu pieeju attiecībā uz derīgajiem izrakteņiem, kuri vēl nav iekļauti tās darbības jomā; [Gr. 375]

| fb) | veicināt izglītību ilgtspējīgai attīstībai (ESD), lai dotu cilvēkiem iespējas pārveidot sabiedrību un veidot ilgtspējīgu nākotni; [Gr. 376] |
| --- | --- |

fb)

veicināt izglītību ilgtspējīgai attīstībai (ESD), lai dotu cilvēkiem iespējas pārveidot sabiedrību un veidot ilgtspējīgu nākotni; [Gr. 376]

| g) | veicināt dabas resursu saglabāšanu, ilgtspējīgu apsaimniekošanu un izmantošanu, atjaunot dabas resursus, veselīgas ekosistēmas un apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu
  un
  aizsargāt savvaļas dabu
  , tostarp apkarot malumedniecību un savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību
  ; [Gr. 377] |
| --- | --- |

g)

veicināt dabas resursu saglabāšanu, ilgtspējīgu apsaimniekošanu un izmantošanu, atjaunot dabas resursus, veselīgas ekosistēmas un apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu
  un
  aizsargāt savvaļas dabu
  , tostarp apkarot malumedniecību un savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību
  ; [Gr. 377]

| ga) | novērst bioloģiskās daudzveidības mazināšanos, īstenot starptautiskās un Savienības iniciatīvas šajā jautājumā, jo īpaši veicinot zemes un jūras ekosistēmu un ar tām saistītās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, ilgtspējīgu izmantošanu un apsaimniekošanu; [Gr. 378] |
| --- | --- |

ga)

novērst bioloģiskās daudzveidības mazināšanos, īstenot starptautiskās un Savienības iniciatīvas šajā jautājumā, jo īpaši veicinot zemes un jūras ekosistēmu un ar tām saistītās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, ilgtspējīgu izmantošanu un apsaimniekošanu; [Gr. 378]

| h) | veicināt integrētu un ilgtspējīgu ūdens resursu apsaimniekošanu un pārrobežu sadarbību ūdens resursu jomā
  saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem; [Gr.379] |
| --- | --- |

h)

veicināt integrētu un ilgtspējīgu ūdens resursu apsaimniekošanu un pārrobežu sadarbību ūdens resursu jomā
  saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem; [Gr.379]

| i) | veicināt oglekļa uzkrājumu saglabāšanu un palielināšanu, izmantojot ilgtspējīgu zemes izmantošanas pārvaldību, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību, kā arī cīnīties pret vides degradāciju, pārtuksnešošanos un zemes
  un mežu
  degradāciju
  , un sausumu
  ; [Gr. 380] |
| --- | --- |

i)

veicināt oglekļa uzkrājumu saglabāšanu un palielināšanu, izmantojot ilgtspējīgu zemes izmantošanas pārvaldību, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību, kā arī cīnīties pret vides degradāciju, pārtuksnešošanos un zemes
  un mežu
  degradāciju
  , un sausumu
  ; [Gr. 380]

| j) | ierobežot mežu izciršanu un veicināt meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (FLEGT) un apkarot nelikumīgu mežizstrādi, nelikumīgu kokmateriālu un koksnes izstrādājumu tirdzniecību;
  atbalstīt labāku pārvaldību un spēju veidošanu, lai ilgtspējīgi apsaimniekotu dabas resursus; atbalstīt sarunas par brīvprātīgajiem partnerības nolīgumiem un to īstenošanu
  ; [Gr. 381] |
| --- | --- |

j)

ierobežot mežu izciršanu un veicināt meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (FLEGT) un apkarot nelikumīgu mežizstrādi, nelikumīgu kokmateriālu un koksnes izstrādājumu tirdzniecību;
  atbalstīt labāku pārvaldību un spēju veidošanu, lai ilgtspējīgi apsaimniekotu dabas resursus; atbalstīt sarunas par brīvprātīgajiem partnerības nolīgumiem un to īstenošanu
  ; [Gr. 381]

| k) | atbalstīt okeānu pārvaldību, tostarp piekrastes un jūras teritoriju visu veidu, tostarp ekosistēmu, aizsardzību un atjaunošanu, cīņu pret jūru piedrazošanu, cīņu pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju un aizsargāt jūras bioloģisko daudzveidību
  saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS
  ; [Gr. 382] |
| --- | --- |

k)

atbalstīt okeānu pārvaldību, tostarp piekrastes un jūras teritoriju visu veidu, tostarp ekosistēmu, aizsardzību un atjaunošanu, cīņu pret jūru piedrazošanu, cīņu pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju un aizsargāt jūras bioloģisko daudzveidību
  saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS
  ; [Gr. 382]

| l) | stiprināt reģionālu katastrofu riska samazināšanu (DRR)
  , sagatavotību
  un noturību,
  izmantojot uz kopienu un cilvēkiem vērstu pieeju un
  nodrošinot sinerģiju ar klimata pārmaiņu pielāgošanās politiku un pasākumiem; [Gr. 383] |
| --- | --- |

l)

stiprināt reģionālu katastrofu riska samazināšanu (DRR)
  , sagatavotību
  un noturību,
  izmantojot uz kopienu un cilvēkiem vērstu pieeju un
  nodrošinot sinerģiju ar klimata pārmaiņu pielāgošanās politiku un pasākumiem; [Gr. 383]

| m) | veicināt resursu izmantošanas efektivitāti un ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu
  (arī visā piegādes ķēdē)
  , tostarp
  ierobežojot dabas resursu izmantošanu konfliktu finansēšanai un atbalstot ieinteresēto personu atbilstību tādām iniciatīvām kā Kimberli procesa sertifikācijas sistēma;
  novērst piesārņojumu un veicināt pareizu ķīmisko vielu un atkritumu apsaimniekošanu; [Gr. 384] |
| --- | --- |

m)

veicināt resursu izmantošanas efektivitāti un ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu
  (arī visā piegādes ķēdē)
  , tostarp
  ierobežojot dabas resursu izmantošanu konfliktu finansēšanai un atbalstot ieinteresēto personu atbilstību tādām iniciatīvām kā Kimberli procesa sertifikācijas sistēma;
  novērst piesārņojumu un veicināt pareizu ķīmisko vielu un atkritumu apsaimniekošanu; [Gr. 384]

| n) | atbalstīt centienus uzlabot ilgtspējīgu ekonomikas dažādošanu, konkurētspēju
  , vērtības sadali piegādes ķēdes
  un
  godīgu
  tirdzniecību
  un
  privātā sektora attīstību, īpašu uzmanību pievēršot mazoglekļa un pret klimata pārmaiņām noturīgai ilgtspējīgai izaugsmei, mikrouzņēmumiem,
  sociālajiem uzņēmumiem,
  MVU un kooperatīviem, izmantojot
  ieguvumus attīstībai, ko rada
  spēkā esošos

  esošie
  tirdzniecības nolīgumus

  nolīgumi
  ar E. [Gr. 385] |
| --- | --- |

n)

atbalstīt centienus uzlabot ilgtspējīgu ekonomikas dažādošanu, konkurētspēju
  , vērtības sadali piegādes ķēdes
  un
  godīgu
  tirdzniecību
  un
  privātā sektora attīstību, īpašu uzmanību pievēršot mazoglekļa un pret klimata pārmaiņām noturīgai ilgtspējīgai izaugsmei, mikrouzņēmumiem,
  sociālajiem uzņēmumiem,
  MVU un kooperatīviem, izmantojot
  ieguvumus attīstībai, ko rada
  spēkā esošos

  esošie
  tirdzniecības nolīgumus

  nolīgumi
  ar E. [Gr. 385]

| na) | izpildīt tādos līgumos noteiktās starptautiskās saistības attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu kā Konvencija par bioloģisko daudzveidību (KBD), Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES), Konvencija par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību un citi ar bioloģisko daudzveidību saistītie līgumi; [Gr. 386] |
| --- | --- |

na)

izpildīt tādos līgumos noteiktās starptautiskās saistības attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu kā Konvencija par bioloģisko daudzveidību (KBD), Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES), Konvencija par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību un citi ar bioloģisko daudzveidību saistītie līgumi; [Gr. 386]

| nb) | paplašināt klimata pārmaiņu un vides mērķu integrāciju un iekļaušanu Savienības attīstības sadarbībā, atbalstot metodoloģijas izstrādi un pētniecību, ko veic jaunattīstības valstis, kā arī tajās un par tām, tostarp pārraudzības, ziņošanas un pārbaudes mehānismus, ekosistēmas apzināšanu, novērtējumu un vērtēšanu, paplašinot zināšanas vides jautājumos, veicinot inovatīvu darbību un politikas saskaņotību; [Gr. 387] |
| --- | --- |

nb)

paplašināt klimata pārmaiņu un vides mērķu integrāciju un iekļaušanu Savienības attīstības sadarbībā, atbalstot metodoloģijas izstrādi un pētniecību, ko veic jaunattīstības valstis, kā arī tajās un par tām, tostarp pārraudzības, ziņošanas un pārbaudes mehānismus, ekosistēmas apzināšanu, novērtējumu un vērtēšanu, paplašinot zināšanas vides jautājumos, veicinot inovatīvu darbību un politikas saskaņotību; [Gr. 387]

| nc) | to globālo un reģionālo klimata pārmaiņu seku novēršana, kam ir iespējama destabilizējoša ietekme uz attīstību, mieru un drošību. [Gr. 388] |
| --- | --- |

nc)

to globālo un reģionālo klimata pārmaiņu seku novēršana, kam ir iespējama destabilizējoša ietekme uz attīstību, mieru un drošību. [Gr. 388]

LABKLĀJĪBA

| 5. | Iekļaujoša un ilgtspējīga ekonomikas izaugsme un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība






  a) | Atbalstīt uzņēmējdarbību,
  tostarp piešķirot mikrofinansējumu,
  pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un nodarbināmības iespējas, attīstot prasmes un kompetences, tostarp izglītību,
  panākot uzlabojumus SDO
  darba standartu
  pilnīgā piemērošanā,
  un
  tostarp attiecībā uz sociālo dialogu un bērnu darba apkarošanu, veselībai nekaitīgiem
  darba apstākļu uzlabošanu

  apstākļiem, iztikas minimumu
  un iespēju radīšanu īpaši jauniešiem; [Gr. 389] |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Atbalstīt uzņēmējdarbību,
  tostarp piešķirot mikrofinansējumu,
  pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un nodarbināmības iespējas, attīstot prasmes un kompetences, tostarp izglītību,
  panākot uzlabojumus SDO
  darba standartu
  pilnīgā piemērošanā,
  un
  tostarp attiecībā uz sociālo dialogu un bērnu darba apkarošanu, veselībai nekaitīgiem
  darba apstākļu uzlabošanu

  apstākļiem, iztikas minimumu
  un iespēju radīšanu īpaši jauniešiem; [Gr. 389]

| b) | atbalstīt nacionālās attīstības iespējas, kas maksimāli palielina pozitīvos sociālos iznākumus un ietekmi, kā arī veicināt progresīvu

  veicināt efektīvu un ilgtspējīgu
  nodokļu uzlikšanu un pārdalošu publisko politiku
  un izveidot un stiprināt ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas un sociālās apdrošināšanas shēmas
  ;
  atbalstīt valsts un starptautiska līmeņa centienus apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzes
  ; [Gr. 390] |
| --- | --- |

b)

atbalstīt nacionālās attīstības iespējas, kas maksimāli palielina pozitīvos sociālos iznākumus un ietekmi, kā arī veicināt progresīvu

  veicināt efektīvu un ilgtspējīgu
  nodokļu uzlikšanu un pārdalošu publisko politiku
  un izveidot un stiprināt ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas un sociālās apdrošināšanas shēmas
  ;
  atbalstīt valsts un starptautiska līmeņa centienus apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzes
  ; [Gr. 390]

| c) | uzlabot
  atbildīgu
  uzņēmējdarbības un investīciju vidi, radīt labvēlīgu normatīvo vidi ekonomikas attīstībai un atbalstīt uzņēmumus, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumus,
  kooperatīvus un sociālos uzņēmumus,
  to centienos paplašināt darījumdarbību un radīt darbvietas
  , atbalstīt solidaritātes ekonomikas attīstību un palielināt privātā sektora pārskatatbildību
  ; [Gr. 391] |
| --- | --- |

c)

uzlabot
  atbildīgu
  uzņēmējdarbības un investīciju vidi, radīt labvēlīgu normatīvo vidi ekonomikas attīstībai un atbalstīt uzņēmumus, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumus,
  kooperatīvus un sociālos uzņēmumus,
  to centienos paplašināt darījumdarbību un radīt darbvietas
  , atbalstīt solidaritātes ekonomikas attīstību un palielināt privātā sektora pārskatatbildību
  ; [Gr. 391]

| ca) | veicināt korporatīvo pārskatatbildību un tiesiskās aizsardzības mehānismus attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem, kas ir saistīti ar privātā sektora darbībām; atbalstīt vietēja, reģionāla un pasaules līmeņa centienus nodrošināt atbilstību cilvēktiesību standartiem un regulatīviem pasākumiem, tostarp saistībā ar obligātu uzticamības pārbaudi un saistošu starptautisku instrumentu uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā pasaules līmenī; [Gr. 392] |
| --- | --- |

ca)

veicināt korporatīvo pārskatatbildību un tiesiskās aizsardzības mehānismus attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem, kas ir saistīti ar privātā sektora darbībām; atbalstīt vietēja, reģionāla un pasaules līmeņa centienus nodrošināt atbilstību cilvēktiesību standartiem un regulatīviem pasākumiem, tostarp saistībā ar obligātu uzticamības pārbaudi un saistošu starptautisku instrumentu uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā pasaules līmenī; [Gr. 392]

| d) | stiprināt sociālo un vides ilgtspējību, korporatīvo sociālo atbildību un atbildīgu uzņēmējdarbību visā vērtību ķēdē
  un nodrošināt vērtības sadali, taisnīgas cenas un godīgus tirdzniecības nosacījumus
  ; [Gr. 393] |
| --- | --- |

d)

stiprināt sociālo un vides ilgtspējību, korporatīvo sociālo atbildību un atbildīgu uzņēmējdarbību visā vērtību ķēdē
  un nodrošināt vērtības sadali, taisnīgas cenas un godīgus tirdzniecības nosacījumus
  ; [Gr. 393]

| e) | palielināt publisko izdevumu efektivitāti un
  ilgtspēju, tostarp veicinot ilgtspējīgu publisko iepirkumu; un
  veicināt publiskā finansējuma stratēģiskāku izmantošanu, tostarp izmantojot apvienošanas instrumentus, lai piesaistītu papildu publiskos un privātos ieguldījumus; [Gr. 394] |
| --- | --- |

e)

palielināt publisko izdevumu efektivitāti un
  ilgtspēju, tostarp veicinot ilgtspējīgu publisko iepirkumu; un
  veicināt publiskā finansējuma stratēģiskāku izmantošanu, tostarp izmantojot apvienošanas instrumentus, lai piesaistītu papildu publiskos un privātos ieguldījumus; [Gr. 394]

| f) | stiprināt pilsētu kā ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes un inovācijas centru potenciālu; |
| --- | --- |

f)

stiprināt pilsētu kā ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes un inovācijas centru potenciālu;

| g) | veicināt iekšējo ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, veidojot ciešāku saikni starp pilsētu un lauku teritorijām un veicinot
  gan radošo industriju, gan kultūras
  tūrisma nozares attīstību, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību; [Gr. 395] |
| --- | --- |

g)

veicināt iekšējo ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, veidojot ciešāku saikni starp pilsētu un lauku teritorijām un veicinot
  gan radošo industriju, gan kultūras
  tūrisma nozares attīstību, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību; [Gr. 395]

| h) | palielināt un dažādot
  ilgtspējīgas un iekļaujošas
  lauksaimniecības un pārtikas vērtību ķēdes, veicināt
  pārtikas nodrošinājumu un
  ekonomikas diversifikāciju, pievienotās vērtības radīšanu, reģionālo integrāciju, konkurētspēju un
  godīgu
  tirdzniecību un stiprināt ilgtspējīgas, zemas oglekļa emisijas un pret klimata pārmaiņām noturīgas inovācijas; [Gr. 396] |
| --- | --- |

h)

palielināt un dažādot
  ilgtspējīgas un iekļaujošas
  lauksaimniecības un pārtikas vērtību ķēdes, veicināt
  pārtikas nodrošinājumu un
  ekonomikas diversifikāciju, pievienotās vērtības radīšanu, reģionālo integrāciju, konkurētspēju un
  godīgu
  tirdzniecību un stiprināt ilgtspējīgas, zemas oglekļa emisijas un pret klimata pārmaiņām noturīgas inovācijas; [Gr. 396]

| ha) | koncentrēties uz ekoloģiski efektīvu lauksaimniecības intensifikāciju attiecībā uz mazajiem lauksaimniekiem, jo īpaši sievietēm, nodrošinot atbalstu efektīvām un ilgtspējīgām valsts politikas nostādnēm, stratēģijām un tiesiskajam regulējumam un vienlīdzīgai un ilgtspējīgai piekļuvei resursiem, tostarp zemei, ūdenim, (mikro)kredītiem un citiem lauksaimniecībā izmantojamiem resursiem; [Gr. 397] |
| --- | --- |

ha)

koncentrēties uz ekoloģiski efektīvu lauksaimniecības intensifikāciju attiecībā uz mazajiem lauksaimniekiem, jo īpaši sievietēm, nodrošinot atbalstu efektīvām un ilgtspējīgām valsts politikas nostādnēm, stratēģijām un tiesiskajam regulējumam un vienlīdzīgai un ilgtspējīgai piekļuvei resursiem, tostarp zemei, ūdenim, (mikro)kredītiem un citiem lauksaimniecībā izmantojamiem resursiem; [Gr. 397]

| hb) | aktīvi palielināt pilsoniskās sabiedrības un lauksaimnieku organizāciju līdzdalību politikas veidošanā un pētniecības programmās un stiprināt to iesaistīšanos valdības programmu īstenošanā un novērtēšanā; [Gr. 398] |
| --- | --- |

hb)

aktīvi palielināt pilsoniskās sabiedrības un lauksaimnieku organizāciju līdzdalību politikas veidošanā un pētniecības programmās un stiprināt to iesaistīšanos valdības programmu īstenošanā un novērtēšanā; [Gr. 398]

| i) | atbalstīt ilgtspējīgu zivsaimniecības pārvaldību un ilgtspējīgu akvakultūru; |
| --- | --- |

i)

atbalstīt ilgtspējīgu zivsaimniecības pārvaldību un ilgtspējīgu akvakultūru;

| j) | veicināt universālu piekļuvi
  drošai, cenas ziņā pieejamai un
  ilgtspējīgai enerģijai, veicinot mazoglekļa, pret klimata pārmaiņām noturīgu un resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām; [Gr. 399] |
| --- | --- |

j)

veicināt universālu piekļuvi
  drošai, cenas ziņā pieejamai un
  ilgtspējīgai enerģijai, veicinot mazoglekļa, pret klimata pārmaiņām noturīgu un resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām; [Gr. 399]

| k) | veicināt gudru, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu mobilitāti, kā arī uzlabot transporta savienojamību ar Savienību; |
| --- | --- |

k)

veicināt gudru, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu mobilitāti, kā arī uzlabot transporta savienojamību ar Savienību;

| l) | veicināt cenas ziņā pieejamu, iekļaujošu
  , uzticamu
  un uzticamu

  drošu
  digitālo savienojamību un stiprināt digitālo ekonomiku;
  veicināt digitālo pratību un prasmes; sekmēt digitālo uzņēmējdarbību un darbvietu radīšanu; veicināt digitālo tehnoloģiju izmantošanu, lai stimulētu ilgtspējīgu attīstību; pievērsties kiberdrošībai, datu aizsardzībai un citiem ar digitalizāciju saistītiem regulatīviem jautājumiem
  ; [Gr. 400] |
| --- | --- |

l)

veicināt cenas ziņā pieejamu, iekļaujošu
  , uzticamu
  un uzticamu

  drošu
  digitālo savienojamību un stiprināt digitālo ekonomiku;
  veicināt digitālo pratību un prasmes; sekmēt digitālo uzņēmējdarbību un darbvietu radīšanu; veicināt digitālo tehnoloģiju izmantošanu, lai stimulētu ilgtspējīgu attīstību; pievērsties kiberdrošībai, datu aizsardzībai un citiem ar digitalizāciju saistītiem regulatīviem jautājumiem
  ; [Gr. 400]

| m) | attīstīt un stiprināt tirgus un nozares tādā veidā, kas veicinātu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi
  , un godīgu tirdzniecību
  ; [Gr. 401] |
| --- | --- |

m)

attīstīt un stiprināt tirgus un nozares tādā veidā, kas veicinātu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi
  , un godīgu tirdzniecību
  ; [Gr. 401]

| n) | atbalstīt reģionālās integrācijas programmu un optimālu tirdzniecības politiku
  , atbalstot iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību,
  un atbalstīt ES

  Savienības
  un tās partneru savstarpējo
  godīgas
  tirdzniecības nolīgumu
  , tostarp holistisku un asimetrisku nolīgumu ar jaunattīstības valstu partneriem,
  konsolidāciju un īstenošanu;
  veicināt un stiprināt daudzpusējās attiecības, ilgstpējīgu ekonomisko sadarbību, kā arī Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumus
  ; [Gr. 402] |
| --- | --- |

n)

atbalstīt reģionālās integrācijas programmu un optimālu tirdzniecības politiku
  , atbalstot iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību,
  un atbalstīt ES

  Savienības
  un tās partneru savstarpējo
  godīgas
  tirdzniecības nolīgumu
  , tostarp holistisku un asimetrisku nolīgumu ar jaunattīstības valstu partneriem,
  konsolidāciju un īstenošanu;
  veicināt un stiprināt daudzpusējās attiecības, ilgstpējīgu ekonomisko sadarbību, kā arī Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumus
  ; [Gr. 402]

| o) | veicināt sadarbību zinātnes, tehnoloģijas un pētniecības, kā arī atk

  digitalizācijas, atvērto datu, lielo
  datu un
  mākslīgā intelekta un
  inovācijas jomā
  , tostarp zinātnes diplomātijas attīstību
  ; [Gr. 403] |
| --- | --- |

o)

veicināt sadarbību zinātnes, tehnoloģijas un pētniecības, kā arī atk

  digitalizācijas, atvērto datu, lielo
  datu un
  mākslīgā intelekta un
  inovācijas jomā
  , tostarp zinātnes diplomātijas attīstību
  ; [Gr. 403]

| p) | veicināt kultūru dialogu un kultūru daudzveidību visās tās formās,
  attīstīt vietējo amatniecību,
  kā arī
  laikmetīgās mākslas un kultūras izpausmes, un
  saglabāt un veicināt kultūras mantoj; [Gr. 404] |
| --- | --- |

p)

veicināt kultūru dialogu un kultūru daudzveidību visās tās formās,
  attīstīt vietējo amatniecību,
  kā arī
  laikmetīgās mākslas un kultūras izpausmes, un
  saglabāt un veicināt kultūras mantoj; [Gr. 404]

| q) | sniegt lielākas iespējas sievietēm uzņemties lielāku lomu ekonomikā un lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

q)

sniegt lielākas iespējas sievietēm uzņemties lielāku lomu ekonomikā un lēmumu pieņemšanā;

| r) | uzlabot
  ikvienas personas
  piekļuvi pienācīgam darbam
  veselībai nekaitīgā vidē
  un veidot iekļaujošākus un labi funkcionējošus darba tirgus un nodarbinātības politiku, kas vērsta uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību
  , cilvēktiesību un darba tiesību ievērošanu, tostarp iztikas minimumu
  visiem, jo īpaši
  sievietēm un
  jauniešiem; [Gr. 405] |
| --- | --- |

r)

uzlabot
  ikvienas personas
  piekļuvi pienācīgam darbam
  veselībai nekaitīgā vidē
  un veidot iekļaujošākus un labi funkcionējošus darba tirgus un nodarbinātības politiku, kas vērsta uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību
  , cilvēktiesību un darba tiesību ievērošanu, tostarp iztikas minimumu
  visiem, jo īpaši
  sievietēm un
  jauniešiem; [Gr. 405]

| ra) | nodrošināt taisnīgu un ilgtspējīgu piekļuvi ieguves nozarēm, vienlaikus neveicinot konfliktus vai korupciju; [Gr. 406] |
| --- | --- |

ra)

nodrošināt taisnīgu un ilgtspējīgu piekļuvi ieguves nozarēm, vienlaikus neveicinot konfliktus vai korupciju; [Gr. 406]

| s) | veicināt taisnīgu, ilgtspējīgu un netraucētu piekļuvi ieguves nozarēm.
  nodrošināt lielāku pārredzamību, pienācīgu rūpību un investoru atbildību, vienlaikus veicinot privātā sektora pārskatatbildību; piemērot pasākumus, lai papildinātu Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu.
  . [Gr. 407] |
| --- | --- |

s)

veicināt taisnīgu, ilgtspējīgu un netraucētu piekļuvi ieguves nozarēm.
  nodrošināt lielāku pārredzamību, pienācīgu rūpību un investoru atbildību, vienlaikus veicinot privātā sektora pārskatatbildību; piemērot pasākumus, lai papildinātu Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu.
  . [Gr. 407]

MIERS

| 6. | Drošība, stabilitāte

  Miers
  ,
  drošība
  un miers

  stabilitāte [Gr. 408]







  a) | Veicināt mieru
  , konfliktu novēršanu
  un
  tādēļ arī
  stabilitāti, veidojot valstu, sabiedrību, kopienu un privātpersonu izturētspēju, ņemot vērā politisko, ekonomisko, vides, demogrāfisko un sociālo spiedienu un satricinājumus
  , tostarp atbalstot izturētspējas novērtējumus, kuru mērķis ir noteikt vietējām sabiedrībām piemītošās spējas, kuras tiem ļauj izturēt šādu spiedienu un satricinājumus, pielāgoties tiem un ātri no tiem atgūties
  ; [Gr. 409] |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Veicināt mieru
  , konfliktu novēršanu
  un
  tādēļ arī
  stabilitāti, veidojot valstu, sabiedrību, kopienu un privātpersonu izturētspēju, ņemot vērā politisko, ekonomisko, vides, demogrāfisko un sociālo spiedienu un satricinājumus
  , tostarp atbalstot izturētspējas novērtējumus, kuru mērķis ir noteikt vietējām sabiedrībām piemītošās spējas, kuras tiem ļauj izturēt šādu spiedienu un satricinājumus, pielāgoties tiem un ātri no tiem atgūties
  ; [Gr. 409]

| aa) | veicināt nevardarbības kultūru, tostarp atbalstot formālu un ikdienēju izglītību par mieru; [Gr. 410] |
| --- | --- |

aa)

veicināt nevardarbības kultūru, tostarp atbalstot formālu un ikdienēju izglītību par mieru; [Gr. 410]

| b) | atbalstīt konfliktu novēršanu, agrīno brīdināšanu un miera veidošanu, izmantojot starpniecību, krīžu pārvarēšanu
  , stabilizāciju
  un
  pēckonfliktu atjaunošanu, tostarp pastiprinot sieviešu lomu visos šajos posmos; sekmēt un veidot spējas, kas ir saistītas ar uzticības veicināšanu, starpniecību, dialogu, samierināšanu un labām kaimiņattiecībām, un veicināt citus pasākumus, kas sekmē konfliktu novēršanu un atrisināšanu, īpašu uzmanību pievēršot jaunai spriedzei starp kopienām, kā arī veicināt samierināšanas pasākumus starp sabiedrības daļām un ilgstoša konflikta un krīzes gadījumā
  ; [Gr. 411] |
| --- | --- |

b)

atbalstīt konfliktu novēršanu, agrīno brīdināšanu un miera veidošanu, izmantojot starpniecību, krīžu pārvarēšanu
  , stabilizāciju
  un
  pēckonfliktu atjaunošanu, tostarp pastiprinot sieviešu lomu visos šajos posmos; sekmēt un veidot spējas, kas ir saistītas ar uzticības veicināšanu, starpniecību, dialogu, samierināšanu un labām kaimiņattiecībām, un veicināt citus pasākumus, kas sekmē konfliktu novēršanu un atrisināšanu, īpašu uzmanību pievēršot jaunai spriedzei starp kopienām, kā arī veicināt samierināšanas pasākumus starp sabiedrības daļām un ilgstoša konflikta un krīzes gadījumā
  ; [Gr. 411]

| ba) | atbalstīt bruņotos konfliktos cietušo rehabilitāciju un reintegrāciju, kā arī bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu atbruņošanu, demobilizāciju un reintegrāciju pilsoniskajā sabiedrībā, aptverot arī sieviešu īpašās vajadzības; [Gr. 412] |
| --- | --- |

ba)

atbalstīt bruņotos konfliktos cietušo rehabilitāciju un reintegrāciju, kā arī bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu atbruņošanu, demobilizāciju un reintegrāciju pilsoniskajā sabiedrībā, aptverot arī sieviešu īpašās vajadzības; [Gr. 412]

| bb) | stiprināt sieviešu un jauniešu nozīmi miera veidošanas un konfliktu novēršanas pasākumos un viņu iekļaušanu, jēgpilnu pilsonisko un politisko līdzdalību un sociālo atzīšanu; atbalstīt ANO DP Rezolūcijas 1325 īstenošanu, jo īpaši nestabilās, konfliktu skartās un pēckonflikta valstīs; ba) atbalstīt bruņotos konfliktos cietušo rehabilitāciju un reintegrāciju, kā arī bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu atbruņošanu, demobilizāciju un reintegrāciju pilsoniskajā sabiedrībā, aptverot arī sieviešu īpašās vajadzības; [Gr. 413] |
| --- | --- |

bb)

stiprināt sieviešu un jauniešu nozīmi miera veidošanas un konfliktu novēršanas pasākumos un viņu iekļaušanu, jēgpilnu pilsonisko un politisko līdzdalību un sociālo atzīšanu; atbalstīt ANO DP Rezolūcijas 1325 īstenošanu, jo īpaši nestabilās, konfliktu skartās un pēckonflikta valstīs; ba) atbalstīt bruņotos konfliktos cietušo rehabilitāciju un reintegrāciju, kā arī bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu atbruņošanu, demobilizāciju un reintegrāciju pilsoniskajā sabiedrībā, aptverot arī sieviešu īpašās vajadzības; [Gr. 413]

| c) | atbalstīt drošības sektora reformu,
  kurā tiek ņemti vērā konfliktu aspekti un
  kas pakāpeniski nodrošina personas un valsti ar efektīvāku
  , demokrātisku
  un pārskatatbildīgu drošību ilgtspējīgai attīstībai
  un mieram
  ; [Gr. 414] |
| --- | --- |

c)

atbalstīt drošības sektora reformu,
  kurā tiek ņemti vērā konfliktu aspekti un
  kas pakāpeniski nodrošina personas un valsti ar efektīvāku
  , demokrātisku
  un pārskatatbildīgu drošību ilgtspējīgai attīstībai
  un mieram
  ; [Gr. 414]

| d) | atbalstīt militāro dalībnieku spēju veidošanu attīstības un drošības atbalstam attīstības nolūkā (CBSD); [Gr. 415] |
| --- | --- |

d)

atbalstīt militāro dalībnieku spēju veidošanu attīstības un drošības atbalstam attīstības nolūkā (CBSD); [Gr. 415]

| da) | atbalstīt reģionālās un starptautiskās atbruņošanas iniciatīvas un ieroču eksporta kontroles režīmus un mehānismus; [Gr. 416] |
| --- | --- |

da)

atbalstīt reģionālās un starptautiskās atbruņošanas iniciatīvas un ieroču eksporta kontroles režīmus un mehānismus; [Gr. 416]

| e) | atbalstīt
  vietējās,
  reģionālās un starptautiskās iniciatīvas, kas veicina drošību, stabilitāti un mieru
  , kā arī savstarpēji sasaistīt šīs dažādās iniciatīvas
  ; [Gr. 417] |
| --- | --- |

e)

atbalstīt
  vietējās,
  reģionālās un starptautiskās iniciatīvas, kas veicina drošību, stabilitāti un mieru
  , kā arī savstarpēji sasaistīt šīs dažādās iniciatīvas
  ; [Gr. 417]

| f) | novērst un apkarot radikalizāciju, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma un terorisma
  , izmantojot situācijai atbilstošas un uz cilvēku vērstas programmas un darbības, kurās ņemti vērā konfliktu un dzimumu līdztiesības aspekti
  ; [Gr. 418] |
| --- | --- |

f)

novērst un apkarot radikalizāciju, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma un terorisma
  , izmantojot situācijai atbilstošas un uz cilvēku vērstas programmas un darbības, kurās ņemti vērā konfliktu un dzimumu līdztiesības aspekti
  ; [Gr. 418]

| fa) | novērst kājnieku mīnu, nesprāgušas munīcijas vai citu sprādzienbīstamu kara palieku sociālekonomisko ietekmi uz civiliedzīvotājiem, tostarp ņemot vērā sieviešu vajadzības; [Gr. 419] |
| --- | --- |

fa)

novērst kājnieku mīnu, nesprāgušas munīcijas vai citu sprādzienbīstamu kara palieku sociālekonomisko ietekmi uz civiliedzīvotājiem, tostarp ņemot vērā sieviešu vajadzības; [Gr. 419]

| fb) | novērst sociālo ietekmi vai pārstrukturēt bruņotos spēkus, tostarp ņemot vērā sieviešu vajadzības [Gr. 420] |
| --- | --- |

fb)

novērst sociālo ietekmi vai pārstrukturēt bruņotos spēkus, tostarp ņemot vērā sieviešu vajadzības [Gr. 420]

| fc) | atbalstīt vietēja, valsts, reģionāla un starptautiska līmeņa ad hoc tiesas, patiesības un izlīguma komisijas un mehānismus; [Gr. 421] |
| --- | --- |

fc)

atbalstīt vietēja, valsts, reģionāla un starptautiska līmeņa ad hoc tiesas, patiesības un izlīguma komisijas un mehānismus; [Gr. 421]

| g) | cīnīties pret jebkāda veida vardarbību, korupciju, organizēto noziedzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

g)

cīnīties pret jebkāda veida vardarbību, korupciju, organizēto noziedzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu;

| h) | veicināt pārrobežu sadarbību attiecībā uz kopīgo dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību
  saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem
  ; [Gr. 422] |
| --- | --- |

h)

veicināt pārrobežu sadarbību attiecībā uz kopīgo dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību
  saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem
  ; [Gr. 422]

| i) | sadarboties ar trešām valstīm kodolenerģijas izmantošanā nemilitāros nolūkos, jo īpaši ar spēju veidošanas un infrastruktūras attīstības palīdzību trešās valstīs tādās jomās kā veselība, lauksaimniecība un pārtikas nekaitīgums; kā arī atbalstīt sociālos pasākumus, kas vērsti uz sekām, ar kurām saskaras visneaizsargātākie iedzīvotāji, kuri pakļauti radiācijas avārijai, un kuru mērķis ir uzlabot dzīves apstākļus; veicināt zināšanu pārvaldību, apmācību un izglītību ar kodolmateriāliem saistītās jomās;
  šādas darbības izstrādā kopā ar darbībām, ko pieņem saskaņā ar Eiropas Kodoldrošuma instrumentu, kas izveidots ar EINS regulu
  ; [Gr. 423] |
| --- | --- |

i)

sadarboties ar trešām valstīm kodolenerģijas izmantošanā nemilitāros nolūkos, jo īpaši ar spēju veidošanas un infrastruktūras attīstības palīdzību trešās valstīs tādās jomās kā veselība, lauksaimniecība un pārtikas nekaitīgums; kā arī atbalstīt sociālos pasākumus, kas vērsti uz sekām, ar kurām saskaras visneaizsargātākie iedzīvotāji, kuri pakļauti radiācijas avārijai, un kuru mērķis ir uzlabot dzīves apstākļus; veicināt zināšanu pārvaldību, apmācību un izglītību ar kodolmateriāliem saistītās jomās;
  šādas darbības izstrādā kopā ar darbībām, ko pieņem saskaņā ar Eiropas Kodoldrošuma instrumentu, kas izveidots ar EINS regulu
  ; [Gr. 423]

| j) | uzlabot jūras drošību, lai nodrošinātu okeānus, kas

  un drošumu
  , lai
  panāktu
  ,
  ka okeāni
  nav bīstami, ir droši, tīri un ilgtspējīgi pārvaldīti; [Gr. 424] |
| --- | --- |

j)

uzlabot jūras drošību, lai nodrošinātu okeānus, kas

  un drošumu
  , lai
  panāktu
  ,
  ka okeāni
  nav bīstami, ir droši, tīri un ilgtspējīgi pārvaldīti; [Gr. 424]

| k) | atbalstīt spēju veidošanu kiberdrošības, noturīgu digitālo tīklu, datu aizsardzības un privātuma jomā. |
| --- | --- |

k)

atbalstīt spēju veidošanu kiberdrošības, noturīgu digitālo tīklu, datu aizsardzības un privātuma jomā.

PARTNERĪBA

| 7. | Partnerība






  a) | Uzlabot valstu līdzatbildību, partnerību un dialogu, lai veicinātu attīstības sadarbības lielāku efektivitāti visās tās dimensijās (īpaši ņemot vērā vismazāk attīstīto valstu un konfliktu skarto valstu īpašās problēmas, kā arī konkrētas pārejas posma problēmas attīstītākās jaunattīstības valstīs); |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Uzlabot valstu līdzatbildību, partnerību un dialogu, lai veicinātu attīstības sadarbības lielāku efektivitāti visās tās dimensijās (īpaši ņemot vērā vismazāk attīstīto valstu un konfliktu skarto valstu īpašās problēmas, kā arī konkrētas pārejas posma problēmas attīstītākās jaunattīstības valstīs);

| b) | padziļināt politisko, ekonomisko, sociālo, vides un kultūras dialogu starp Savienību un trešām valstīm un reģionālajām organizācijām un atbalstīt divpusējo un starptautisko saistību īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

padziļināt politisko, ekonomisko, sociālo, vides un kultūras dialogu starp Savienību un trešām valstīm un reģionālajām organizācijām un atbalstīt divpusējo un starptautisko saistību īstenošanu;

| c) | veicināt labas kaimiņattiecības, reģionālo integrāciju, labāku savienojamību, sadarbību un dialogu; |
| --- | --- |

c)

veicināt labas kaimiņattiecības, reģionālo integrāciju, labāku savienojamību, sadarbību un dialogu;

| ca) | atbalstīt un stiprināt partnervalstu un reģionu sadarbību ar to tuvumā esošajiem Savienības tālākajiem reģioniem un ar aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas Padomes [...] Lēmums [...]
   (1)

  par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību; [Gr. 425] |
| --- | --- |

ca)

atbalstīt un stiprināt partnervalstu un reģionu sadarbību ar to tuvumā esošajiem Savienības tālākajiem reģioniem un ar aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas Padomes [...] Lēmums [...]
   (1)

  par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību; [Gr. 425]

| d) | veicināt labvēlīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp fondiem, veicinot to jēgpilnu un strukturētu līdzdalību valsts politikā un spēju pildīt savas funkcijas kā neatkarīgas attīstības un vadības dalībniekiem; un stiprināt jaunus sadarbības veidus ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sekmējot pamatīgu un strukturētu dialogu ar Savienību un valstu ceļvežu efektīvu izmantošanu ES

  un piemērošanu Savienības
  sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību; [Gr. 426] |
| --- | --- |

d)

veicināt labvēlīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp fondiem, veicinot to jēgpilnu un strukturētu līdzdalību valsts politikā un spēju pildīt savas funkcijas kā neatkarīgas attīstības un vadības dalībniekiem; un stiprināt jaunus sadarbības veidus ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sekmējot pamatīgu un strukturētu dialogu ar Savienību un valstu ceļvežu efektīvu izmantošanu ES

  un piemērošanu Savienības
  sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību; [Gr. 426]

| e) | sadarboties ar vietējām iestādēm un atbalstīt šo iestāžu politikas veidotāju un lēmumu pieņēmēju lomu, lai veicinātu vietējo attīstību un labāku pārvaldību; |
| --- | --- |

e)

sadarboties ar vietējām iestādēm un atbalstīt šo iestāžu politikas veidotāju un lēmumu pieņēmēju lomu, lai veicinātu vietējo attīstību un labāku pārvaldību;

| f) | efektīvāk sadarboties ar iedzīvotājiem
  un cilvēktiesību aizstāvjiem
  trešās valstīs, tostarp pilnībā izmantojot ekonomikas, kultūras
  , sporta
  un publisko diplomātiju; [Gr. 427] |
| --- | --- |

f)

efektīvāk sadarboties ar iedzīvotājiem
  un cilvēktiesību aizstāvjiem
  trešās valstīs, tostarp pilnībā izmantojot ekonomikas, kultūras
  , sporta
  un publisko diplomātiju; [Gr. 427]

| g) | iesaistīt industrializētās un attīstītākās jaunattīstības valstis Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanā, pasaules mēroga sabiedriskajos labumos un problēmās, tostarp dienvidu-dienvidu un trīsstūrveida sadarbības jomā; |
| --- | --- |

g)

iesaistīt industrializētās un attīstītākās jaunattīstības valstis Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanā, pasaules mēroga sabiedriskajos labumos un problēmās, tostarp dienvidu-dienvidu un trīsstūrveida sadarbības jomā;

| h) | veicināt reģionālo integrāciju un sadarbību, kas orientēta uz rezultātiem, atbalstot reģionālo integrāciju un dialogu. |
| --- | --- |

h)

veicināt reģionālo integrāciju un sadarbību, kas orientēta uz rezultātiem, atbalstot reģionālo integrāciju un dialogu.

B.   Konkrēti attiecībā uz kaimiņvalstu ģeogrāfisko zonu

| a) | Veicināt pastiprinātu politisko sadarbību; |
| --- | --- |

a)

Veicināt pastiprinātu politisko sadarbību;

| b) | atbalstīt asociācijas nolīgumu vai citu spēkā esošu un turpmāku nolīgumu īstenošanu, kā arī kopīgi pieņemtas asociācijas programmas un partnerības prioritātes vai līdzvērtīgus dokumentus; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt asociācijas nolīgumu vai citu spēkā esošu un turpmāku nolīgumu īstenošanu, kā arī kopīgi pieņemtas asociācijas programmas un partnerības prioritātes vai līdzvērtīgus dokumentus;

| c) | veicināt pastiprinātu partnerību ar sabiedrību starp Savienību un partnervalstīm, tostarp izmantojot cilvēku savstarpējos kontaktus; |
| --- | --- |

c)

veicināt pastiprinātu partnerību ar sabiedrību starp Savienību un partnervalstīm, tostarp izmantojot cilvēku savstarpējos kontaktus;

| d) | veicināt reģionālo sadarbību, jo īpaši Austrumu partnerības, Savienības Vidusjūrai un Eiropas kaimiņvalstu līmeņa sadarbību, kā arī pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

d)

veicināt reģionālo sadarbību, jo īpaši Austrumu partnerības, Savienības Vidusjūrai un Eiropas kaimiņvalstu līmeņa sadarbību, kā arī pārrobežu sadarbību;

| e) | nodrošināt pakāpenisku integrāciju Savienības iekšējā tirgū un uzlabotu nozaru un starpnozaru sadarbību, tostarp īstenojot regulējuma konverģenci un tuvinot tiesību aktus Savienības un citiem būtiskajiem starptautiskajiem standartiem, kā arī uzlabotu piekļuvi tirgum, tostarp veidojot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas, stiprinot attiecīgās institūcijas un veicot ieguldījumus. [Gr. 428] |
| --- | --- |

e)

nodrošināt pakāpenisku integrāciju Savienības iekšējā tirgū un uzlabotu nozaru un starpnozaru sadarbību, tostarp īstenojot regulējuma konverģenci un tuvinot tiesību aktus Savienības un citiem būtiskajiem starptautiskajiem standartiem, kā arī uzlabotu piekļuvi tirgum, tostarp veidojot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas, stiprinot attiecīgās institūcijas un veicot ieguldījumus. [Gr. 428]

---

(1)  Padomes Lēmums .../... par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (OV ...)

III PIELIKUMS

TEMATISKO PROGRAMMU INTERVENCES JOMAS

1.   INTERVENCES JOMAS ATTIECĪBĀ UZ CILVĒKTIESĪBĀM UN DEMOKRĀTIJU

| — | Sekmēt pamatvērtības – demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību universālumu un nedalāmību, cilvēka cieņas neaizskaramību, nediskriminācijas, vienlīdzības un solidaritātes principus, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošanu.
  [Gr. 429] |
| --- | --- |

—

Sekmēt pamatvērtības – demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību universālumu un nedalāmību, cilvēka cieņas neaizskaramību, nediskriminācijas, vienlīdzības un solidaritātes principus, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošanu.
  [Gr. 429]

| — | Nodrošināt sadarbību un partnerību ar pilsonisko sabiedrību cilvēktiesību un demokrātijas jautājumos, tostarp sensitīvās un steidzamās situācijās. Lai sasniegtu turpmāk minētos mērķus, ir jāizstrādā saskaņota un visaptveroša stratēģija visos līmeņos. [Gr. 430] |
| --- | --- |

—

Nodrošināt sadarbību un partnerību ar pilsonisko sabiedrību cilvēktiesību un demokrātijas jautājumos, tostarp sensitīvās un steidzamās situācijās. Lai sasniegtu turpmāk minētos mērķus, ir jāizstrādā saskaņota un visaptveroša stratēģija visos līmeņos. [Gr. 430]

| — | Nodrošināt cilvēktiesības un pamatbrīvības visiem, palīdzēt veidot sabiedrību, kurā dominē līdzdalība, nediskriminācija, tolerance, taisnīgums un pārskatatbildība, solidaritāte un vienlīdzība. Tiek uzraudzīta, veicināta un stiprināta cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana visos gadījumos saskaņā ar cilvēktiesību universāluma, nedalāmības un savstarpējās atkarības principiem. Programmas darbības joma ietver pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības. Cilvēktiesību problēmas risina, vienlaikus stiprinot pilsonisko sabiedrību un aizsargājot cilvēktiesību aizstāvjus un nodrošinot viņiem iespējas, arī attiecībā uz viņu darbības telpas sašaurināšanos. [Gr. 431] |
| --- | --- |

—

Nodrošināt cilvēktiesības un pamatbrīvības visiem, palīdzēt veidot sabiedrību, kurā dominē līdzdalība, nediskriminācija, tolerance, taisnīgums un pārskatatbildība, solidaritāte un vienlīdzība. Tiek uzraudzīta, veicināta un stiprināta cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana visos gadījumos saskaņā ar cilvēktiesību universāluma, nedalāmības un savstarpējās atkarības principiem. Programmas darbības joma ietver pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības. Cilvēktiesību problēmas risina, vienlaikus stiprinot pilsonisko sabiedrību un aizsargājot cilvēktiesību aizstāvjus un nodrošinot viņiem iespējas, arī attiecībā uz viņu darbības telpas sašaurināšanos. [Gr. 431]

| — | Attīstīt, uzlabot un aizsargāt demokrātiju, visaptveroši risināt visus demokrātiskas pārvaldības aspektus, tostarp stiprināt demokrātisko plurālismu, uzlabot iedzīvotāju līdzdalību un atbalstīt ticamu, iekļaujošu un pārredzamu vēlēšanu procesu. Demokrātiju stiprina, atbalstot demokrātisko sistēmu galvenos pīlārus, tostarp tiesiskumu, demokrātiskās normas un vērtības, neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, atbildīgas un iekļaujošas iestādes, tostarp politiskās partijas un parlamentus, un cīņu pret korupciju. Vēlēšanu novērošanai ir būtiska nozīme plašākā demokrātisko procesu atbalstā. Šajā kontekstā ES veiktā vēlēšanu novērošana arī turpmāk būs galvenais komponents programmā, kā arī ES vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu izpildes pārbaudē.
  [Gr. 432] |
| --- | --- |

—

Attīstīt, uzlabot un aizsargāt demokrātiju, visaptveroši risināt visus demokrātiskas pārvaldības aspektus, tostarp stiprināt demokrātisko plurālismu, uzlabot iedzīvotāju līdzdalību un atbalstīt ticamu, iekļaujošu un pārredzamu vēlēšanu procesu. Demokrātiju stiprina, atbalstot demokrātisko sistēmu galvenos pīlārus, tostarp tiesiskumu, demokrātiskās normas un vērtības, neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, atbildīgas un iekļaujošas iestādes, tostarp politiskās partijas un parlamentus, un cīņu pret korupciju. Vēlēšanu novērošanai ir būtiska nozīme plašākā demokrātisko procesu atbalstā. Šajā kontekstā ES veiktā vēlēšanu novērošana arī turpmāk būs galvenais komponents programmā, kā arī ES vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu izpildes pārbaudē.
  [Gr. 432]

| — | Veicināt efektīvas daudzpusējas attiecības un stratēģiskas partnerības, palīdzēt nostiprināt starptautisko, reģionālo un valsts sistēmu spējas, lai veicinātu un aizsargātu cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu. Tiks pastiprinātas stratēģiskās partnerības, īpašu uzmanību pievēršot cilvēktiesību komisāra birojam (OHCHR), Starptautiskajai krimināltiesai (ICC) un attiecīgajiem reģionālajiem un valstu cilvēktiesību mehānismiem. Turklāt programma veicina izglītību un pētniecību cilvēktiesību un demokrātijas jomā, tostarp izmantojot Globālo programmu cilvēktiesību un demokrātijas jomā
  . [Gr. 433] |
| --- | --- |

—

Veicināt efektīvas daudzpusējas attiecības un stratēģiskas partnerības, palīdzēt nostiprināt starptautisko, reģionālo un valsts sistēmu spējas, lai veicinātu un aizsargātu cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu. Tiks pastiprinātas stratēģiskās partnerības, īpašu uzmanību pievēršot cilvēktiesību komisāra birojam (OHCHR), Starptautiskajai krimināltiesai (ICC) un attiecīgajiem reģionālajiem un valstu cilvēktiesību mehānismiem. Turklāt programma veicina izglītību un pētniecību cilvēktiesību un demokrātijas jomā, tostarp izmantojot Globālo programmu cilvēktiesību un demokrātijas jomā
  . [Gr. 433]

Saskaņā ar šo programmu Savienība sniedz palīdzību, lai risinātu globālas, reģionālas, valsts un vietējās cilvēktiesību un demokratizācijas problēmas, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību, šādās stratēģiskās intervences jomās:

| 1.a | Aizsargāt un atbalstīt cilvēktiesības un cilvēktiesību aizstāvjus valstīs un ārkārtas situācijās, kurās cilvēktiesības un pamatbrīvības ir visvairāk apdraudētas, tostarp elastīgi un visaptveroši nodrošinot steidzami vajadzīgu cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību.



  Uzsvars tiek likts uz cilvēktiesību un demokrātijas problēmām, kuras nevar atrisināt ar ģeogrāfiskām vai citām tematiskām programmām, jo tās ir sensitīvas vai saistītas ar ārkārtas situāciju. Šādos gadījumos kā prioritāti noteikt attiecīgo starptautisko tiesību ievērošanu un taustāma atbalsta un rīcības līdzekļu nodrošināšanu vietējai pilsoniskajai sabiedrībai, lai sekmētu darbu, kas tiek veikts ļoti sarežģītos apstākļos. Īpašu uzmanību pievērš arī konkrēta cilvēktiesību aizstāvju aizsardzības mehānisma stiprināšanai. |
| --- | --- |

1.a

Aizsargāt un atbalstīt cilvēktiesības un cilvēktiesību aizstāvjus valstīs un ārkārtas situācijās, kurās cilvēktiesības un pamatbrīvības ir visvairāk apdraudētas, tostarp elastīgi un visaptveroši nodrošinot steidzami vajadzīgu cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību.

| 1.b | Nodrošināt visām personām cilvēktiesības un pamatbrīvības un palīdzēt veidot tādas sabiedrības, kurās dominē līdzdalība, nediskriminācija, vienlīdzība, sociālais taisnīgums, starptautiskais taisnīgums un pārskatatbildība.



  Ar Savienības palīdzību ir iespējams pievērsties visjutīgākajiem politiskajiem tematiem, piemēram, nāvessodam, spīdzināšanai, vārda brīvībai ierobežojošos apstākļos, neaizsargātu grupu diskriminēšanai, kā arī bērna tiesību aizsardzībai un veicināšanai (piemēram, saistībā ar bērnu darbu, bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērniem kareivjiem), un, ņemot vērā palīdzības sniegto rīcības neatkarību un augsto sadarbības veidu elastīguma līmeni, ar to risina jaunus un sarežģītus uzdevumus, piemēram, klimata pārmaiņu dēļ pārvietotu personu aizsardzību. |
| --- | --- |

1.b

Nodrošināt visām personām cilvēktiesības un pamatbrīvības un palīdzēt veidot tādas sabiedrības, kurās dominē līdzdalība, nediskriminācija, vienlīdzība, sociālais taisnīgums, starptautiskais taisnīgums un pārskatatbildība.

| 1.c | Konsolidēt un atbalstīt demokrātiju, pievēršoties visiem demokrātiskas pārvaldības aspektiem, tostarp stiprināt demokrātisko plurālismu, uzlabot iedzīvotāju līdzdalību, izveidot pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi un atbalstīt ticamus, iekļaujošus un pārredzamus vēlēšanu procesus, jo īpaši ar ES vēlēšanu novērošanas misijām.



  Stiprināt demokrātiju, atbalstot demokrātisko sistēmu galvenos pīlārus, tostarp tiesiskumu, demokrātiskās normas un vērtības, neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, atbildīgas un iekļaujošas iestādes, tostarp politiskās partijas un parlamentus, kā arī pārskatatbildīgu drošības sektoru un cīņu pret korupciju. Par prioritāti noteikt materiāla atbalsta un rīcības līdzekļu nodrošināšanu tiem politikas dalībniekiem, kas veic savas darbības veic ļoti grūtos apstākļos. Vēlēšanu novērošanai ir būtiska nozīme plašākā demokrātisko procesu atbalstā. Šajā kontekstā ES veiktā vēlēšanu novērošana, kā arī ES vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu izpildes pārbaude arī turpmāk būs būtiska programmas daļa. Vēl viens uzdevums būs sniegt atbalstu iedzīvotāju vēlēšanu novērošanas organizācijām un to reģionālajiem tīkliem visā pasaulē.


  Stiprināt Eiropas austrumu un dienvidu kaimiņvalstu iedzīvotāju vēlēšanu novērošanas organizāciju un attiecīgo reģionālo platformas organizāciju spējas un pamanāmību, īpaši sekmējot ilgtspējīgu mācīšanās no līdzbiedriem programmu, kas ir paredzēta neatkarīgām un bezpartejiskām iedzīvotāju vēlēšanu novērošanas organizācijām. Savienība tiecas uzlabot valstu iedzīvotāju vēlēšanu novērošanas organizāciju spējas, nodrošina vēlētāju izglītošanu, plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, valsts un starptautisku vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu īstenošanas uzraudzības programmas un stiprina vēlēšanu un vēlēšanu novērošanas ticamību un uzticēšanos tai. |
| --- | --- |

1.c

Konsolidēt un atbalstīt demokrātiju, pievēršoties visiem demokrātiskas pārvaldības aspektiem, tostarp stiprināt demokrātisko plurālismu, uzlabot iedzīvotāju līdzdalību, izveidot pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi un atbalstīt ticamus, iekļaujošus un pārredzamus vēlēšanu procesus, jo īpaši ar ES vēlēšanu novērošanas misijām.

| 1.d | Veicināt efektīvas daudzpusējas attiecības un stratēģiskas partnerības, palīdzēt nostiprināt starptautisko, reģionālo un valsts sistēmu spējas un nodrošināt iespējas vietējiem dalībniekiem, lai veicinātu un aizsargātu cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu.



  Ir būtiski nodrošināt partnerības cilvēktiesību jomā, kuras pievērš galveno uzmanību cilvēktiesību valsts un starptautiskās struktūras stiprināšanai, tostarp atbalstot daudzpusējās attiecības, jo ir būtiski panākt cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR), Starptautiskās krimināltiesas (SKT) un attiecīgo reģionālo un valstu cilvēktiesību mehānismu neatkarību un efektivitāti. Arī turpmāk atbalstīt izglītību un pētniecību cilvēktiesību un demokrātijas jomā, kā arī veicināt akadēmisko brīvību, tostarp izmantojot Globālo programmu cilvēktiesību un demokrātijas jomā. |
| --- | --- |

1.d

Veicināt efektīvas daudzpusējas attiecības un stratēģiskas partnerības, palīdzēt nostiprināt starptautisko, reģionālo un valsts sistēmu spējas un nodrošināt iespējas vietējiem dalībniekiem, lai veicinātu un aizsargātu cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu.

| 1.e | Veicināt jaunas starpreģionālas sinerģijas un tīklu veidošanos starp vietējiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un starp pilsonisko sabiedrību un citām attiecīgām cilvēktiesību iestādēm un mehānismiem, lai pēc iespējas plašāk dalītos ar paraugpraksi cilvēktiesību un demokrātijas jomā un radītu pozitīvu dinamiku.



  Par prioritāti nosaka universāluma principa aizsardzību un veicināšanu, apzinot paraugpraksi attiecībā uz visām cilvēktiesībām — pilsoniskajām, politiskajām, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām — un pamatbrīvībām un daloties ar to, tostarp gadījumos, kad ir jārisina būtiskas problēmas, piemēram, ilgtspējīga drošība, terorisma apkarošana, neatbilstīga migrācija un NVO darbības iespēju samazināšanās. Tādēļ būs nepieciešami papildu centieni apvienot plašu tādu ieinteresēto personu loku no dažādām valstīm un kontinentiem, kuras ir saistītas ar cilvēktiesību jomu (piemēram, vietējā pilsoniskā sabiedrība, cilvēktiesību aktīvisti, juristi, akadēmiskās aprindas, valsts cilvēktiesību un sieviešu tiesību iestādes, apvienības) un kuras kopā var izveidot pozitīvu vēstījumu par cilvēktiesībām, radot daudzkārtīgu ietekmi. |
| --- | --- |

1.e

Veicināt jaunas starpreģionālas sinerģijas un tīklu veidošanos starp vietējiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un starp pilsonisko sabiedrību un citām attiecīgām cilvēktiesību iestādēm un mehānismiem, lai pēc iespējas plašāk dalītos ar paraugpraksi cilvēktiesību un demokrātijas jomā un radītu pozitīvu dinamiku.

| 1.f | Savienība attiecībās ar trešām valstīm šī instrumenta satvarā turpina sekmēt starptautiskos centienus panākt daudzpusēju vienošanos, lai aizliegtu spīdzināšanai un nāvessoda izpildei izmantotu preču tirdzniecību. [Gr. 434] |
| --- | --- |

1.f

Savienība attiecībās ar trešām valstīm šī instrumenta satvarā turpina sekmēt starptautiskos centienus panākt daudzpusēju vienošanos, lai aizliegtu spīdzināšanai un nāvessoda izpildei izmantotu preču tirdzniecību. [Gr. 434]

2.   INTERVENCES PASĀKUMI PILSONISKĀS SABIEDRĪBAS ORGANIZĀCIJĀM

  PILSONISKAJAI SABIEDRĪBAI UN VIETĒJĀM IESTĀDĒM [Gr. 435]

| 1. | Iekļaujošas, iesaistošas
  Iekļaujoša
  ,
  līdzdalīga, ar iespējām nodrošinātas un neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības pilsoniskā telpa
  nodrošināta
  un
  neatkarīga pilsoniskā sabiedrība un vietējās iestādes partnervalstīs. [Gr. 436]







  a) | Radīt labvēlīgu vidi iedzīvotāju līdzdalībai un pilsoniskās sabiedrības rīcībai, tostarp ar fondu starpniecību
  atbalstot aktīvu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību politikas dialogā
  ; [Gr. 437] |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Radīt labvēlīgu vidi iedzīvotāju līdzdalībai un pilsoniskās sabiedrības rīcībai, tostarp ar fondu starpniecību
  atbalstot aktīvu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību politikas dialogā
  ; [Gr. 437]

| b) | veidot

  atbalstīt un veidot
  pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp fondu, spējas, lai darbotos gan attīstības, gan pārvaldības jomā; [Gr. 438] |
| --- | --- |

b)

veidot

  atbalstīt un veidot
  pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp fondu, spējas, lai darbotos gan attīstības, gan pārvaldības jomā; [Gr. 438]

| c) | palielināt partnervalstu pilsoniskās sabiedrības tīklu, platformu un alianšu spējas. |
| --- | --- |

c)

palielināt partnervalstu pilsoniskās sabiedrības tīklu, platformu un alianšu spējas.

| ca) | veicināt PSO un vietējo iestāžu, tostarp jaunattīstības valstu PSO tīklu un vietējo iestāžu, kā arī jumta organizāciju, spēju veidošanu, koordināciju un institucionālo stiprināšanu, lai uzlabotu iesaisti šo organizāciju vidū un starp dažāda veida ieinteresētajām personām, kas piedalās publiskajās debatēs par attīstību, un lai veidotu dialogu ar valdībām par valsts politiku un efektīvi piedalītos attīstības procesā. [Gr. 439] |
| --- | --- |

ca)

veicināt PSO un vietējo iestāžu, tostarp jaunattīstības valstu PSO tīklu un vietējo iestāžu, kā arī jumta organizāciju, spēju veidošanu, koordināciju un institucionālo stiprināšanu, lai uzlabotu iesaisti šo organizāciju vidū un starp dažāda veida ieinteresētajām personām, kas piedalās publiskajās debatēs par attīstību, un lai veidotu dialogu ar valdībām par valsts politiku un efektīvi piedalītos attīstības procesā. [Gr. 439]

| 2. | Dialogs ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un to starpā par attīstības politiku
  [Gr. 440]







  a) | Veicināt iekļaujošu ieinteresēto personu dialoga forumus
  un institucionāli stiprināt pilsoniskās sabiedrības un vietējo iestāžu tīklus
  , tostarp mijiedarbību
  un koordināciju
  starp iedzīvotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vietējām iestādēm, dalībvalstīm, partnervalstīm un citām galvenajām attīstības jomā ieinteresētajām personām; [Gr. 441] |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Veicināt iekļaujošu ieinteresēto personu dialoga forumus
  un institucionāli stiprināt pilsoniskās sabiedrības un vietējo iestāžu tīklus
  , tostarp mijiedarbību
  un koordināciju
  starp iedzīvotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vietējām iestādēm, dalībvalstīm, partnervalstīm un citām galvenajām attīstības jomā ieinteresētajām personām; [Gr. 441]

| b) | veicināt sadarbību un pieredzes apmaiņu starp pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem; |
| --- | --- |

b)

veicināt sadarbību un pieredzes apmaiņu starp pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem;

| c) | nodrošināt nopietnu un pastāvīgu strukturētu dialogu un partnerattiecības ar ES. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt nopietnu un pastāvīgu strukturētu dialogu un partnerattiecības ar ES.

| 3. | Eiropas iedzīvotāju informētība un zināšanas par attīstības jautājumiem un iesaistīšanās tajos






  a) | Dot cilvēkiem iespēju palielināt savu iesaisti; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Dot cilvēkiem iespēju palielināt savu iesaisti;

| b) | mobilizēt sabiedrības atbalstu Savienībā, kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs
  nabadzības mazināšanai un
  ilgtspējīgas un iekļaujošas attīstības stratēģijām partnervalstīs; [Gr. 442] |
| --- | --- |

b)

mobilizēt sabiedrības atbalstu Savienībā, kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs
  nabadzības mazināšanai un
  ilgtspējīgas un iekļaujošas attīstības stratēģijām partnervalstīs; [Gr. 442]

| ba) | veidot izpratni par ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, piegādes ķēdēm un Savienības iedzīvotāju pirktspējas ietekmi uz ilgtspējīgas attīstības veicināšanu; [Gr. 443] |
| --- | --- |

ba)

veidot izpratni par ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, piegādes ķēdēm un Savienības iedzīvotāju pirktspējas ietekmi uz ilgtspējīgas attīstības veicināšanu; [Gr. 443]

| 3.a | Sociālo pamatpakalpojumu sniegšana iedzīvotājiem, kam vajadzīga palīdzība




  Intervences, ko partnervalstīs īsteno nolūkā atbalstīt neaizsargātas un atstumtas grupas, sniedzot sociālos pamatpakalpojumus, piemēram, veselības aprūpi, uzturu, sociālo aizsardzību un piekļuvi drošam dzeramajam ūdenim, sanitārijai un higiēnai, tiek īstenotas, iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās iestādes. [Gr. 444] |
| --- | --- |

3.a

Intervences, ko partnervalstīs īsteno nolūkā atbalstīt neaizsargātas un atstumtas grupas, sniedzot sociālos pamatpakalpojumus, piemēram, veselības aprūpi, uzturu, sociālo aizsardzību un piekļuvi drošam dzeramajam ūdenim, sanitārijai un higiēnai, tiek īstenotas, iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās iestādes. [Gr. 444]

| 3.b | Stiprināt vietējo iestāžu kā attīstības dalībnieku lomu, izmantojot šādas darbības:










  a) | palielināt Savienības un jaunattīstības valstu vietējo iestāžu tīklu, platformu un alianšu
  spējas
  , lai nodrošinātu pamatotu un pastāvīgu politikas dialogu un efektīvu līdzdalību attīstības jomā un veicinātu demokrātisku pārvaldību, jo īpaši izmantojot teritoriālo pieeju vietējai attīstībai; |
| --- | --- | --- |

3.b

a)

palielināt Savienības un jaunattīstības valstu vietējo iestāžu tīklu, platformu un alianšu
  spējas
  , lai nodrošinātu pamatotu un pastāvīgu politikas dialogu un efektīvu līdzdalību attīstības jomā un veicinātu demokrātisku pārvaldību, jo īpaši izmantojot teritoriālo pieeju vietējai attīstībai;

| b) | palielināt mijiedarbību ar Savienības iedzīvotājiem attīstības jautājumos (izpratnes veidošana, zināšanu apmaiņa, iesaiste, tostarp pieņemot publiskā iepirkuma ilgtspējas kritērijus), jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tostarp Savienībā un kandidātvalstīs, un potenciālajās kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

b)

palielināt mijiedarbību ar Savienības iedzīvotājiem attīstības jautājumos (izpratnes veidošana, zināšanu apmaiņa, iesaiste, tostarp pieņemot publiskā iepirkuma ilgtspējas kritērijus), jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tostarp Savienībā un kandidātvalstīs, un potenciālajās kandidātvalstīs;

| c) | palielināt līdzdalību palīdzības izmantošanā un palīdzības apgūšanu, piedāvājot valsts mācību programmas vietējo iestāžu ierēdņiem par to, kā pieteikties Savienības finansējumam; [Gr. 445] |
| --- | --- |

c)

palielināt līdzdalību palīdzības izmantošanā un palīdzības apgūšanu, piedāvājot valsts mācību programmas vietējo iestāžu ierēdņiem par to, kā pieteikties Savienības finansējumam; [Gr. 445]

3.   INTERVENCES

  INTERVENCES
  PASĀKUMI
  S

  TABILITĀTES

  MIERA VEIDOŠANAI, KONFLIKTU NOVĒRŠANAI
  UN MIERA

  STABILITĀTES
  NODROŠINĀŠANAI [Gr. 446]

| 1. | Palīdzība konfliktu novēršanai, miera veidošanai un gatavībai krīzēm
  Savienība ciešā sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām starptautiskām, reģionālām un apakšreģionālām organizācijām, kā arī valsts un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem nodrošina tehnisku un finansiālu palīdzību, kas ietver atbalstu pasākumiem, kuru mērķis ir stiprināt
  Savienības un tās
  partneru spējas novērst konfliktus, veidot mieru un risināt pirmskrīzes un pēckrīzes problēmas, galvenokārt šādās jomās, tostarp pievēršot īpašu uzmanību
  dzimumu līdztiesībai, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm un jauniešu
  līdzdalībai: [Gr. 447]







  a) | agrīna brīdināšana un uz iespējamu konfliktu vērsta risku analīze; uzticības veicināšana, starpniecība, dialogs

  politikas veidošanā
  un samierināšanas pasākumi

  politikas īstenošanā; [Gr. 448] |
| --- | --- | --- |

1.

Savienība ciešā sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām starptautiskām, reģionālām un apakšreģionālām organizācijām, kā arī valsts un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem nodrošina tehnisku un finansiālu palīdzību, kas ietver atbalstu pasākumiem, kuru mērķis ir stiprināt
  Savienības un tās
  partneru spējas novērst konfliktus, veidot mieru un risināt pirmskrīzes un pēckrīzes problēmas, galvenokārt šādās jomās, tostarp pievēršot īpašu uzmanību
  dzimumu līdztiesībai, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm un jauniešu
  līdzdalībai: [Gr. 447]

a)

agrīna brīdināšana un uz iespējamu konfliktu vērsta risku analīze; uzticības veicināšana, starpniecība, dialogs

  politikas veidošanā
  un samierināšanas pasākumi

  politikas īstenošanā; [Gr. 448]

| aa) | uzticības veicināšanas, starpniecības, dialoga un izlīguma pasākumu veicināšana un attiecīgo spēju veidošana, īpašu uzmanību pievēršot jaunai spriedzei starp kopienām, sevišķi genocīda un noziegumu pret cilvēci novēršanai; [Gr. 449] |
| --- | --- |

aa)

uzticības veicināšanas, starpniecības, dialoga un izlīguma pasākumu veicināšana un attiecīgo spēju veidošana, īpašu uzmanību pievēršot jaunai spriedzei starp kopienām, sevišķi genocīda un noziegumu pret cilvēci novēršanai; [Gr. 449]

| (ab) | spēju stiprināšana dalībai civilās stabilizācijas misijās un nosūtīšanai uz tām; Savienības, pilsoniskās sabiedrības un Savienības partneru spēju stiprināšana dalībai civilās miera uzturēšanas un miera veidošanas misijās un nosūtīšanai uz tām; informācijas un paraugprakses apmaiņa attiecībā uz miera veidošanu, konfliktu analīzi, agrīno brīdināšanu vai apmācību un pakalpojumu sniegšanu; [Gr. 450] |
| --- | --- |

(ab)

spēju stiprināšana dalībai civilās stabilizācijas misijās un nosūtīšanai uz tām; Savienības, pilsoniskās sabiedrības un Savienības partneru spēju stiprināšana dalībai civilās miera uzturēšanas un miera veidošanas misijās un nosūtīšanai uz tām; informācijas un paraugprakses apmaiņa attiecībā uz miera veidošanu, konfliktu analīzi, agrīno brīdināšanu vai apmācību un pakalpojumu sniegšanu; [Gr. 450]

| b) | atjaunošanas procesu

  atbalsts atjaunošanas procesiem
  ,
  tostarp risinot pazudušu personu problēmu pēckonfliktu situācijās,
  un
  sekmējot, ka tiek īstenoti attiecīgie daudzpusējie nolīgumi, kas novērš mīnu un sprādzienbīstamu kara palieku problēmu, kā arī uzlabojot atjaunošanas procesu pēc
  katastrofām uzlabošana

  attiecībā uz politisko un drošības stāvokli
  ; [Gr. 451] |
| --- | --- |

b)

atjaunošanas procesu

  atbalsts atjaunošanas procesiem
  ,
  tostarp risinot pazudušu personu problēmu pēckonfliktu situācijās,
  un
  sekmējot, ka tiek īstenoti attiecīgie daudzpusējie nolīgumi, kas novērš mīnu un sprādzienbīstamu kara palieku problēmu, kā arī uzlabojot atjaunošanas procesu pēc
  katastrofām uzlabošana

  attiecībā uz politisko un drošības stāvokli
  ; [Gr. 451]

| c) | miera

  atbalsts miera
  veidošanas un valsts veidošanas atbalsta darbības

  pasākumiem, iekļaujot vietējās un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, valsts un starptautiskās organizācijas; un dažāda līmeņa strukturālu dialogu izveide starp tām, vietējās pilsoniskās sabiedrības un partnervalstu starpā un ar Savien
  ; [Gr. 452] |
| --- | --- |

c)

miera

  atbalsts miera
  veidošanas un valsts veidošanas atbalsta darbības

  pasākumiem, iekļaujot vietējās un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, valsts un starptautiskās organizācijas; un dažāda līmeņa strukturālu dialogu izveide starp tām, vietējās pilsoniskās sabiedrības un partnervalstu starpā un ar Savien
  ; [Gr. 452]

| d) | konfliktu novēršana un reaģēšana krīzes situācijās; |
| --- | --- |

d)

konfliktu novēršana un reaģēšana krīzes situācijās;

| da) | centieni ierobežot dabas resursu izmantošanu konfliktu finansēšanai un atbalsts tam, ka ieinteresētās personas šos nosacījumus ievēro, izmantojot tādas iniciatīvas kā Kimberli procesa sertifikācijas sistēma un iekļaujot tās, kas attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu
   (1)

  , jo īpaši attiecībā uz dabas resursu ražošanas un tirdzniecības efektīvu iekšzemes pārbaužu īstenošanu; [Gr. 453] |
| --- | --- |

da)

centieni ierobežot dabas resursu izmantošanu konfliktu finansēšanai un atbalsts tam, ka ieinteresētās personas šos nosacījumus ievēro, izmantojot tādas iniciatīvas kā Kimberli procesa sertifikācijas sistēma un iekļaujot tās, kas attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu
   (1)

  , jo īpaši attiecībā uz dabas resursu ražošanas un tirdzniecības efektīvu iekšzemes pārbaužu īstenošanu; [Gr. 453]

| e) | spēju

  militāro dalībnieku spēju
  veidošana, atbalstot
  attīstību un
  drošības un attīstības jomā (

  CBSD
  ).
  nolūkā; [Gr. 454] |
| --- | --- |

e)

spēju

  militāro dalībnieku spēju
  veidošana, atbalstot
  attīstību un
  drošības un attīstības jomā (

  CBSD
  ).
  nolūkā; [Gr. 454]

| ea) | atbalsts pasākumiem, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, īpaši īstenojot ANO DP Rezolūciju 1325 un 2250, kā arī nodrošinot sieviešu un jauniešu līdzdalību un pārstāvību oficiālos un neoficiālos miera procesos; [Gr. 455] |
| --- | --- |

ea)

atbalsts pasākumiem, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, īpaši īstenojot ANO DP Rezolūciju 1325 un 2250, kā arī nodrošinot sieviešu un jauniešu līdzdalību un pārstāvību oficiālos un neoficiālos miera procesos; [Gr. 455]

| eb) | atbalsts darbībām, kuru mērķis ir veicināt nevardarbības kultūru, ietverot formālu, ikdienēju un neformālu izglītību par mieru; [Gr. 456] |
| --- | --- |

eb)

atbalsts darbībām, kuru mērķis ir veicināt nevardarbības kultūru, ietverot formālu, ikdienēju un neformālu izglītību par mieru; [Gr. 456]

| ec) | atbalsts pasākumiem valstu, sabiedrību, kopienu un fizisku personu izturētspējas stiprināšanai, tostarp izturētspējas novērtējumiem, kuru mērķis ir noteikt vietējās sabiedrības spējas, kuras tai ļauj izturēt spiedienu un satricinājumus, pielāgoties tiem un ātri no tiem atgūties; [Gr. 457] |
| --- | --- |

ec)

atbalsts pasākumiem valstu, sabiedrību, kopienu un fizisku personu izturētspējas stiprināšanai, tostarp izturētspējas novērtējumiem, kuru mērķis ir noteikt vietējās sabiedrības spējas, kuras tai ļauj izturēt spiedienu un satricinājumus, pielāgoties tiem un ātri no tiem atgūties; [Gr. 457]

| ed) | atbalsts pēc cilvēktiesību un tiesiskuma jomas starptautiskiem standartiem izveidotām starptautiskām krimināltiesām un valstu ad hoc tiesām, patiesības un izlīguma komisijām, pārejas tiesiskumam un citiem mehānismiem, ar ko tiesas procesa laikā izskata prasības par cilvēktiesību ievērošanu un ar ko apstiprina un piešķir īpašumtiesības; [Gr. 458] |
| --- | --- |

ed)

atbalsts pēc cilvēktiesību un tiesiskuma jomas starptautiskiem standartiem izveidotām starptautiskām krimināltiesām un valstu ad hoc tiesām, patiesības un izlīguma komisijām, pārejas tiesiskumam un citiem mehānismiem, ar ko tiesas procesa laikā izskata prasības par cilvēktiesību ievērošanu un ar ko apstiprina un piešķir īpašumtiesības; [Gr. 458]

| ee) | atbalsts pasākumiem, ar kuriem novērš nelikumīgu šaujamieroču, kājnieku ieroču un vieglo ieroču izmantošanu un pieejamību; [Gr. 459]


  Pasākumi šajā jomā:









  a) | ietver zinātības nodošanu, informācijas un paraugprakses apmaiņu, riska vai
  draudu
  izvērtējumu, pētījumus un analīzi, agrīnās brīdināšanas sistēmas, apmācību un pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- | --- |

ee)

atbalsts pasākumiem, ar kuriem novērš nelikumīgu šaujamieroču, kājnieku ieroču un vieglo ieroču izmantošanu un pieejamību; [Gr. 459]

a)

ietver zinātības nodošanu, informācijas un paraugprakses apmaiņu, riska vai
  draudu
  izvērtējumu, pētījumus un analīzi, agrīnās brīdināšanas sistēmas, apmācību un pakalpojumu sniegšanu;

| b) | palīdz vēl vairāk attīstīt strukturālo dialogu par miera veidošanas jautājumiem; |
| --- | --- |

b)

palīdz vēl vairāk attīstīt strukturālo dialogu par miera veidošanas jautājumiem;

| c) | var
  ietvert tehnisku un finansiālu atbalstu miera un valsts veidošanas darbību atbalstam. [Gr. 460] |
| --- | --- |

c)

var
  ietvert tehnisku un finansiālu atbalstu miera un valsts veidošanas darbību atbalstam. [Gr. 460]

| 2. | Palīdzība globālu un starpreģionālu, kā arī jaunu apdraudējumu novēršanai
  Savienība sniedz tehnisku un finansiālu palīdzību, lai atbalstītu partneru centienus un Savienības darbības attiecībā uz globāliem un starpreģionāliem apdraudējumiem un jauniem apdraudējumiem galvenokārt šādās jomās: [Gr. 461]







  a) | draudi sabiedriskajai kārtībai, kā arī personu drošība un drošums, tostarp terorisma, vardarbīga ekstrēmisma, organizētās noziedzības, kibernoziegumu, hibrīddraudu, nelikumīgas pārvadāšanas, tirdzniecības un tranzīta draudi
  , tostarp to tiesībaizsardzības, tiesu un civilo iestāžu spēju stiprināšana, kuras iesaistītas cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību, tostarp kibernoziedzību, un visu veidu nelegālo tirdzniecību, un nelikumīgas tirdzniecības un tranzīta efektīvā kontrolē.



  Prioritāti piešķir reģionu sadarbībai, kas ietver divas vai vairākas trešās valstis, kuras ir skaidri izteikušas politisko gribu risināt radušās problēmas.


  Pasākumi ir īpaši vērsti uz labu pārvaldību un ir saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem. Sadarboties cīņā pret terorismu var arī ar atsevišķām valstīm, reģioniem vai starptautiskām, reģionālām un apakšreģionālām organizācijām.


  Attiecībā uz palīdzību iestādēm, kas ir iesaistītas cīņā pret terorismu, prioritāti piešķir atbalsta pasākumiem pret terorismu vērstu tiesību aktu izstrādei un stiprināšanai, finanšu, muitas un imigrācijas tiesību aktu īstenošanai un izmantošanai, tādu procedūru izstrādei tiesībaizsardzības jomā, kas ir saskaņotas ar visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem un kas atbilst starptautiskajiem tiesību aktiem, demokrātiskas kontroles un iestāžu uzraudzības mehānismu nostiprināšanai, kā arī vardarbīga radikālisma novēršanai.


  Attiecībā uz atbalstu saistībā ar narkotiku problemātiku pienācīgu uzmanību velta starptautiskajai sadarbībai, kas vērsta uz paraugprakses veicināšanu pieprasījuma, ražošanas un nodarītā kaitējuma samazināšanai; [Gr. 462] |
| --- | --- | --- |

2.

Savienība sniedz tehnisku un finansiālu palīdzību, lai atbalstītu partneru centienus un Savienības darbības attiecībā uz globāliem un starpreģionāliem apdraudējumiem un jauniem apdraudējumiem galvenokārt šādās jomās: [Gr. 461]

a)

draudi sabiedriskajai kārtībai, kā arī personu drošība un drošums, tostarp terorisma, vardarbīga ekstrēmisma, organizētās noziedzības, kibernoziegumu, hibrīddraudu, nelikumīgas pārvadāšanas, tirdzniecības un tranzīta draudi
  , tostarp to tiesībaizsardzības, tiesu un civilo iestāžu spēju stiprināšana, kuras iesaistītas cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību, tostarp kibernoziedzību, un visu veidu nelegālo tirdzniecību, un nelikumīgas tirdzniecības un tranzīta efektīvā kontrolē.

| b) | draudi sabiedriskajām telpām, kritiski svarīgām infrastruktūrām,
  kas ietver starptautiskus pārvadājumus, tostarp pasažieru un kravu pārvadājumus, enerģijas ražošanu un enerģijas sadali, draudi
  kiberdrošībai, sabiedrības veselībai
  , tostarp pēkšņas epidēmijas ar iespējamu pārrobežu ietekmi,
  vai vides stabilitātei, jūras drošības apdraudējumi,
  globāli un starpreģionāli
  draudi, kas izriet no klimata pārmaiņu ietekmes
  un kam var būt destabilizējoša ietekme uz mieru un drošību
  ; [Gr. 463] |
| --- | --- |

b)

draudi sabiedriskajām telpām, kritiski svarīgām infrastruktūrām,
  kas ietver starptautiskus pārvadājumus, tostarp pasažieru un kravu pārvadājumus, enerģijas ražošanu un enerģijas sadali, draudi
  kiberdrošībai, sabiedrības veselībai
  , tostarp pēkšņas epidēmijas ar iespējamu pārrobežu ietekmi,
  vai vides stabilitātei, jūras drošības apdraudējumi,
  globāli un starpreģionāli
  draudi, kas izriet no klimata pārmaiņu ietekmes
  un kam var būt destabilizējoša ietekme uz mieru un drošību
  ; [Gr. 463]

| c) | tīša, nejaušas vai dabiskas izcelsmes apdraudējuma mazināšana, kas saistīta ar ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem materiāliem un kodolmateriāliem vai aģentiem, un riski saistībā ar saistītām iekārtām vai objektiem
  , jo īpaši šādās jomās:










  (1) | civilo pētījumu atbalstīšana un veicināšana, uzskatot tos par alternatīvu pētniecībai aizsardzības jomā; |
| --- | --- | --- |

c)

tīša, nejaušas vai dabiskas izcelsmes apdraudējuma mazināšana, kas saistīta ar ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem materiāliem un kodolmateriāliem vai aģentiem, un riski saistībā ar saistītām iekārtām vai objektiem
  , jo īpaši šādās jomās:

(1)

civilo pētījumu atbalstīšana un veicināšana, uzskatot tos par alternatīvu pētniecībai aizsardzības jomā;

| (2) | atbalsts drošības praksei civilos objektos, kur tiek uzglabāti vai civilo pētījumu programmu vajadzībām tiek izmantoti jutīgi ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie materiāli un aktīvās vielas un kodolmateriāli vai aktīvās kodolvielas; |
| --- | --- |

(2)

atbalsts drošības praksei civilos objektos, kur tiek uzglabāti vai civilo pētījumu programmu vajadzībām tiek izmantoti jutīgi ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie materiāli un aktīvās vielas un kodolmateriāli vai aktīvās kodolvielas;

| (3) | īstenojot Savienības sadarbības politiku un tās mērķus, atbalsta sniegšana civilo infrastruktūru izveidei un atbilstošiem civilajiem pētījumiem, kas nepieciešami tādu ar ieročiem saistītu objektu un teritoriju likvidēšanai, sanācijai vai pārveidošanai, par kuriem paziņots, ka tie vairs nav aizsardzības programmas daļa; |
| --- | --- |

(3)

īstenojot Savienības sadarbības politiku un tās mērķus, atbalsta sniegšana civilo infrastruktūru izveidei un atbilstošiem civilajiem pētījumiem, kas nepieciešami tādu ar ieročiem saistītu objektu un teritoriju likvidēšanai, sanācijai vai pārveidošanai, par kuriem paziņots, ka tie vairs nav aizsardzības programmas daļa;

| (4) | to kompetento civilās pārvaldes iestāžu spēju palielināšana, kas ir iesaistītas efektīvas kontroles izveidē un piemērošanā attiecībā uz ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko materiālu un aktīvo vielu un kodolmateriālu vai aktīvo kodolvielu nelegālu tirdzniecību (tostarp to ražošanas vai piegādes iekārtām); |
| --- | --- |

(4)

to kompetento civilās pārvaldes iestāžu spēju palielināšana, kas ir iesaistītas efektīvas kontroles izveidē un piemērošanā attiecībā uz ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko materiālu un aktīvo vielu un kodolmateriālu vai aktīvo kodolvielu nelegālu tirdzniecību (tostarp to ražošanas vai piegādes iekārtām);

| (5) | tiesiskā regulējuma un iestāžu spēju pilnveidošana, lai ieviestu un piemērotu efektīvu eksporta kontroli, jo īpaši attiecībā uz divējāda lietojuma precēm, aptverot reģionālas sadarbības pasākumus, un lai īstenotu Ieroču tirdzniecības līguma noteikumus un veicinātu tā ievērošanu; |
| --- | --- |

(5)

tiesiskā regulējuma un iestāžu spēju pilnveidošana, lai ieviestu un piemērotu efektīvu eksporta kontroli, jo īpaši attiecībā uz divējāda lietojuma precēm, aptverot reģionālas sadarbības pasākumus, un lai īstenotu Ieroču tirdzniecības līguma noteikumus un veicinātu tā ievērošanu;

| (6) | efektīvu civilo spēju izveide, lai spētu sagatavoties katastrofām, paredzēt ārkārtas situācijas, reaģēt uz krīzēm, kā arī spētu veikt vides sakopšanas pasākumus; |
| --- | --- |

(6)

efektīvu civilo spēju izveide, lai spētu sagatavoties katastrofām, paredzēt ārkārtas situācijas, reaģēt uz krīzēm, kā arī spētu veikt vides sakopšanas pasākumus;

| d) | spēju

  militāro dalībnieku spēju
  veidošana drošības,
  atbalstot attīstību
  un
  drošību
  attīstības jomā (

  CBSD
  ).
  nolūkā [Gr. 465] |
| --- | --- |

d)

spēju

  militāro dalībnieku spēju
  veidošana drošības,
  atbalstot attīstību
  un
  drošību
  attīstības jomā (

  CBSD
  ).
  nolūkā [Gr. 465]

4.   GLOBĀLO PROBLĒMU INTERVENCES JOMAS

A.   CILVĒKI

1.   Veselības aizsardzība

| a) | Izstrādāt būtiskos efektīvas un visaptverošas veselības sistēmas elementus, kam vislabāk var pievērsties pārnacionālā līmenī, lai nodrošinātu vienlīdzīgu
  , cenas ziņā pieejamu, iekļaujošu un vispārēju
  piekļuvi
  sabiedrības
  veselības aprūpes pakalpojumiem un seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei un tiesībām; [Gr. 466] |
| --- | --- |

a)

Izstrādāt būtiskos efektīvas un visaptverošas veselības sistēmas elementus, kam vislabāk var pievērsties pārnacionālā līmenī, lai nodrošinātu vienlīdzīgu
  , cenas ziņā pieejamu, iekļaujošu un vispārēju
  piekļuvi
  sabiedrības
  veselības aprūpes pakalpojumiem un seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei un tiesībām; [Gr. 466]

| aa) | veicināt, nodrošināt un paplašināt būtiskus pakalpojumus un psiholoģiskā atbalsta pakalpojumus vardarbības upuriem, jo īpaši sievietēm un bērniem; [Gr. 467] |
| --- | --- |

aa)

veicināt, nodrošināt un paplašināt būtiskus pakalpojumus un psiholoģiskā atbalsta pakalpojumus vardarbības upuriem, jo īpaši sievietēm un bērniem; [Gr. 467]

| b) | stiprināt tādas globālas iniciatīvas, kuras ir galvenais faktors, kas nodrošina vispārējo veselības apdrošināšanu, uzņemoties vadošo lomu pasaulē attiecībā uz “veselību visās politikas jomās”, nodrošinot nepārtrauktu aprūpi, tostarp veselības veicināšanu no profilakses līdz aprūpei pēc ārstniecības; |
| --- | --- |

b)

stiprināt tādas globālas iniciatīvas, kuras ir galvenais faktors, kas nodrošina vispārējo veselības apdrošināšanu, uzņemoties vadošo lomu pasaulē attiecībā uz “veselību visās politikas jomās”, nodrošinot nepārtrauktu aprūpi, tostarp veselības veicināšanu no profilakses līdz aprūpei pēc ārstniecības;

| c) | pievērsties globālās veselības drošībai, izmantojot

  veicot
  infekcijas slimību
  , tostarp ar nabadzību saistītu un novārtā atstātu slimību
  pētniecību un kontroli,
  apkarojot šādas slimības un viltotus medikamentus,
  pārveidot zināšanas par
  drošiem, pieejamiem un cenas ziņā pieņemamiem
  produktiem un politiku, kas novērš

  pievēršas imunizācijai, infekcijas slimību, jaunu un atkārtoti uzliesmojošu infekcijas
  slimību radīto slodzi

  un epidēmiju, un mikrobu rezistences radītajai plaša spektra pastāvīgajai slodzei
  (neinfekciozas slimības, visi nepilnvērtīga uztura veidi un vides riska faktori), un veidot pasaules tirgus, lai uzlabotu pieejamību veselības aprūpes galvenajām precēm un veselības aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei. [Gr. 468] |
| --- | --- |

c)

pievērsties globālās veselības drošībai, izmantojot

  veicot
  infekcijas slimību
  , tostarp ar nabadzību saistītu un novārtā atstātu slimību
  pētniecību un kontroli,
  apkarojot šādas slimības un viltotus medikamentus,
  pārveidot zināšanas par
  drošiem, pieejamiem un cenas ziņā pieņemamiem
  produktiem un politiku, kas novērš

  pievēršas imunizācijai, infekcijas slimību, jaunu un atkārtoti uzliesmojošu infekcijas
  slimību radīto slodzi

  un epidēmiju, un mikrobu rezistences radītajai plaša spektra pastāvīgajai slodzei
  (neinfekciozas slimības, visi nepilnvērtīga uztura veidi un vides riska faktori), un veidot pasaules tirgus, lai uzlabotu pieejamību veselības aprūpes galvenajām precēm un veselības aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei. [Gr. 468]

| ca) | atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir paplašināt piekļuvi drošām, efektīvām un cenas ziņā pieejamām zālēm (tostarp ģenēriskajām zālēm), diagnostikai un saistītām veselības tehnoloģijām, izmantojot visus pieejamos līdzekļus, lai samazinātu dzīvību glābjošu zāļu un diagnostikas cenu. [Gr. 469] |
| --- | --- |

ca)

atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir paplašināt piekļuvi drošām, efektīvām un cenas ziņā pieejamām zālēm (tostarp ģenēriskajām zālēm), diagnostikai un saistītām veselības tehnoloģijām, izmantojot visus pieejamos līdzekļus, lai samazinātu dzīvību glābjošu zāļu un diagnostikas cenu. [Gr. 469]

| cb) | veicināt labu veselību un apkarot pārnēsājamas slimības, stiprinot veselības sistēmas, un īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus, tostarp pastiprināti koncentrējoties uz vakcīnregulējamu slimību profilaksi un novēršanu; [Gr. 470] |
| --- | --- |

cb)

veicināt labu veselību un apkarot pārnēsājamas slimības, stiprinot veselības sistēmas, un īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus, tostarp pastiprināti koncentrējoties uz vakcīnregulējamu slimību profilaksi un novēršanu; [Gr. 470]

2.   Izglītība

| a) | Veicināt
  starptautiski pieņemtu izglītības mērķu sasniegšanu un apkarot izglītības nepietiekamību, īstenojot
  kopīgus pasaules mēroga centienus, lai nodrošinātu iekļaujošu, vienlīdzīgi pieejamu, kvalitatīvu izglītību un apmācību visos līmeņos
  un vecumos
  , tostarp
  agrīnu bērnu attīstību,
  ārkārtas situācijās un krīzes situācijās
  , un piešķirot īpašu prioritāti valsts bezmaksas izglītības sistēmām
  ; [Gr. 471] |
| --- | --- |

a)

Veicināt
  starptautiski pieņemtu izglītības mērķu sasniegšanu un apkarot izglītības nepietiekamību, īstenojot
  kopīgus pasaules mēroga centienus, lai nodrošinātu iekļaujošu, vienlīdzīgi pieejamu, kvalitatīvu izglītību un apmācību visos līmeņos
  un vecumos
  , tostarp
  agrīnu bērnu attīstību,
  ārkārtas situācijās un krīzes situācijās
  , un piešķirot īpašu prioritāti valsts bezmaksas izglītības sistēmām
  ; [Gr. 471]

| b) | stiprināt zināšanas,
  pētniecību un inovāciju,
  prasmes un vērtības, izmantojot partnerības un alianses,
  lai panāktu
  aktīvu pilsoniskumu un ražīgu

  produktīvu, izglītotu, demokrātisku
  , iekļaujošu un noturīgu sabiedrību; [Gr. 472] |
| --- | --- |

b)

stiprināt zināšanas,
  pētniecību un inovāciju,
  prasmes un vērtības, izmantojot partnerības un alianses,
  lai panāktu
  aktīvu pilsoniskumu un ražīgu

  produktīvu, izglītotu, demokrātisku
  , iekļaujošu un noturīgu sabiedrību; [Gr. 472]

| c) | atbalstīt globālu rīcību, lai samazinātu visus
  diskriminācijas un
  nevienlīdzības aspektus, piemēram, nevienlīdzību starp meitenēm/sievietēm un zēniem/vīriešiem, lai nodrošinātu, ka ikvienam ir vienlīdzīgas iespējas piedalīties ekonomiskajā
  , politiskajā,
  sociālajā
  un kultūras
  dzīvē; [Gr. 473] |
| --- | --- |

c)

atbalstīt globālu rīcību, lai samazinātu visus
  diskriminācijas un
  nevienlīdzības aspektus, piemēram, nevienlīdzību starp meitenēm/sievietēm un zēniem/vīriešiem, lai nodrošinātu, ka ikvienam ir vienlīdzīgas iespējas piedalīties ekonomiskajā
  , politiskajā,
  sociālajā
  un kultūras
  dzīvē; [Gr. 473]

| ca) | atbalstīt centienus un uzlabot labas prakses piemērus, ko īsteno pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, lai nodrošinātu iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību nestabilā vidē ar vājām pārvaldības struktūrām; [Gr. 474] |
| --- | --- |

ca)

atbalstīt centienus un uzlabot labas prakses piemērus, ko īsteno pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, lai nodrošinātu iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību nestabilā vidē ar vājām pārvaldības struktūrām; [Gr. 474]

| cb) | atbalstīt pasākumus un veicināt sadarbību sporta jomā, lai veicinātu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un jauniešiem, atsevišķām personām un kopienām, kā arī programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanu veselības, izglītības un sociālās iekļaušanas jomā; [Gr. 475] |
| --- | --- |

cb)

atbalstīt pasākumus un veicināt sadarbību sporta jomā, lai veicinātu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un jauniešiem, atsevišķām personām un kopienām, kā arī programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanu veselības, izglītības un sociālās iekļaušanas jomā; [Gr. 475]

3.   Sievietes un bērni
  [Gr. 476]

| a) | Vadīt un atbalstīt
  vietējās, valstu, reģionālās iniciatīvas un
  globālos centienus, partnerības un apvienības lai izskaustu

  sieviešu tiesību jomā
  ,
  kā noteikts ANO Konvencijā par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un tās fakultatīvajā protokolā, kā arī pasākumus, ar kuriem paredzēts izskaust
  visu veidu vardarbību
  , kaitīgu praksi un jebkuru diskrimināciju
  pret sievietēm un meitenēm; tas ietver fiziskās, psiholoģiskās, seksuālās, ekonomiskās
  , politiskās
  un citus vardarbības un diskriminācijas veidus, ieskaitot atstumtību, no kā cieš sievietes dažādās privātās un sabiedriskās dzīves jomās; [Gr. 477] |
| --- | --- |

a)

Vadīt un atbalstīt
  vietējās, valstu, reģionālās iniciatīvas un
  globālos centienus, partnerības un apvienības lai izskaustu

  sieviešu tiesību jomā
  ,
  kā noteikts ANO Konvencijā par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un tās fakultatīvajā protokolā, kā arī pasākumus, ar kuriem paredzēts izskaust
  visu veidu vardarbību
  , kaitīgu praksi un jebkuru diskrimināciju
  pret sievietēm un meitenēm; tas ietver fiziskās, psiholoģiskās, seksuālās, ekonomiskās
  , politiskās
  un citus vardarbības un diskriminācijas veidus, ieskaitot atstumtību, no kā cieš sievietes dažādās privātās un sabiedriskās dzīves jomās; [Gr. 477]

| aa) | novērst dzimumu nevienlīdzības pamatcēloņus, tā atbalstot konfliktu novēršanu un miera veidošanu; veicināt sieviešu iespēju nodrošināšanu, tostarp ņemot vērā viņu kā attīstības dalībnieču un miera veicinātāju lomu; veicināt sieviešu un meiteņu rīcības iespējas, ietekmi un līdzdalību sociālajā, saimnieciskajā, politiskajā un pilsoniskajā dzīvē; [Gr. 478] |
| --- | --- |

aa)

novērst dzimumu nevienlīdzības pamatcēloņus, tā atbalstot konfliktu novēršanu un miera veidošanu; veicināt sieviešu iespēju nodrošināšanu, tostarp ņemot vērā viņu kā attīstības dalībnieču un miera veicinātāju lomu; veicināt sieviešu un meiteņu rīcības iespējas, ietekmi un līdzdalību sociālajā, saimnieciskajā, politiskajā un pilsoniskajā dzīvē; [Gr. 478]

| ab) | veicināt to, ka tiek aizsargātas un ievērotas sieviešu un meiteņu tiesības, tostarp ekonomiskās, darba, sociālās un politiskās tiesības, kā arī seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības, tostarp nodrošinot seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumus, izglītību un ar to saistītās preces; [Gr. 479] |
| --- | --- |

ab)

veicināt to, ka tiek aizsargātas un ievērotas sieviešu un meiteņu tiesības, tostarp ekonomiskās, darba, sociālās un politiskās tiesības, kā arī seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības, tostarp nodrošinot seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumus, izglītību un ar to saistītās preces; [Gr. 479]

| b) | veicināt jaunas iniciatīvas, lai izveidotu spēcīgākas bērnu aizsardzības sistēmas trešās valstīs, nodrošinot, ka bērni visās jomās ir pasargāti no vardarbības, ļaunprātīgas izmantošanas un nevērības, tostarp veicinot pāreju no institucionālas aprūpes uz bērnu aprūpi sabiedrībā. [Gr. 480] |
| --- | --- |

b)

veicināt jaunas iniciatīvas, lai izveidotu spēcīgākas bērnu aizsardzības sistēmas trešās valstīs, nodrošinot, ka bērni visās jomās ir pasargāti no vardarbības, ļaunprātīgas izmantošanas un nevērības, tostarp veicinot pāreju no institucionālas aprūpes uz bērnu aprūpi sabiedrībā. [Gr. 480]

3.a
     
  Bērni un jaunieši

| a) | veicināt jaunas iniciatīvas, lai izveidotu spēcīgākas bērnu aizsardzības sistēmas trešās valstīs, nodrošinot, ka bērni pieredz vislabāko dzīves sākumu un visās jomās ir pasargāti no vardarbības, ļaunprātīgas izmantošanas un nevērības, tostarp veicinot pāreju no institucionālas aprūpes uz bērnu aprūpi sabiedrībā. |
| --- | --- |

a)

veicināt jaunas iniciatīvas, lai izveidotu spēcīgākas bērnu aizsardzības sistēmas trešās valstīs, nodrošinot, ka bērni pieredz vislabāko dzīves sākumu un visās jomās ir pasargāti no vardarbības, ļaunprātīgas izmantošanas un nevērības, tostarp veicinot pāreju no institucionālas aprūpes uz bērnu aprūpi sabiedrībā.

| b) | veicināt bērnu un jauniešu, tostarp visatstumtāko, piekļuvi sociālajiem pamatpakalpojumiem, īpašu uzmanību pievēršot veselības aprūpei, uzturam, izglītībai, bērnu agrīnai attīstībai un sociālajai aizsardzībai, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem, informācijai un precēm, specializētiem jauniešiem draudzīgiem pakalpojumiem un vispārējai seksuālajai izglītībai, uzturam, izglītībai un sociālajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

b)

veicināt bērnu un jauniešu, tostarp visatstumtāko, piekļuvi sociālajiem pamatpakalpojumiem, īpašu uzmanību pievēršot veselības aprūpei, uzturam, izglītībai, bērnu agrīnai attīstībai un sociālajai aizsardzībai, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem, informācijai un precēm, specializētiem jauniešiem draudzīgiem pakalpojumiem un vispārējai seksuālajai izglītībai, uzturam, izglītībai un sociālajai aizsardzībai;

| c) | veicināt piekļuvi prasmēm un pienācīgām un kvalitatīvām darbvietām, nodrošinot izglītību un profesionālo un tehnisko apmācību, un piekļuvi digitālām tehnoloģijām; atbalstīt jauniešu uzņēmējdarbību un sekmēt ilgtspējīgu darbvietu veidošanu ar pienācīgiem darba apstākļiem; |
| --- | --- |

c)

veicināt piekļuvi prasmēm un pienācīgām un kvalitatīvām darbvietām, nodrošinot izglītību un profesionālo un tehnisko apmācību, un piekļuvi digitālām tehnoloģijām; atbalstīt jauniešu uzņēmējdarbību un sekmēt ilgtspējīgu darbvietu veidošanu ar pienācīgiem darba apstākļiem;

| d) | veicināt iniciatīvas, kas nodrošina pilnvērtīgas iespējas jauniešiem un bērniem un atbalsta politikas nostādnes un pasākumus, kas garantē viņu iekļaušanu, jēgpilnu pilsonisko un politisko līdzdalību un sociālo atzīšanu, izmantojot viņu kā pozitīvu pārmaiņu veicinātāju patieso potenciālu tādās jomās kā miers, drošība, ilgtspējīga attīstība, klimata pārmaiņas, vides aizsardzība un nabadzības izskaušana. [Gr. 481] |
| --- | --- |

d)

veicināt iniciatīvas, kas nodrošina pilnvērtīgas iespējas jauniešiem un bērniem un atbalsta politikas nostādnes un pasākumus, kas garantē viņu iekļaušanu, jēgpilnu pilsonisko un politisko līdzdalību un sociālo atzīšanu, izmantojot viņu kā pozitīvu pārmaiņu veicinātāju patieso potenciālu tādās jomās kā miers, drošība, ilgtspējīga attīstība, klimata pārmaiņas, vides aizsardzība un nabadzības izskaušana. [Gr. 481]

4.   Migrācija, mobilitāte un piespiedu pārvietošana [Gr. 482]

| a) | Nodrošināt pastāvīgu ES vadību globālās migrācijas un piespiedu pārvietošanas pārvaldības darba kārtības veidošanā visās tās dimensijās
  , lai veicinātu drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju
  ; [Gr. 483] |
| --- | --- |

a)

Nodrošināt pastāvīgu ES vadību globālās migrācijas un piespiedu pārvietošanas pārvaldības darba kārtības veidošanā visās tās dimensijās
  , lai veicinātu drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju
  ; [Gr. 483]

| b) | pārvaldīt un atbalstīt globālus un starpreģionālus politikas dialogus, tostarp
  par migrāciju jaunattīstības valstīs un par
  apmaiņu un sadarbību migrācijas un piespiedu pārvietošanas jomā; [Gr. 484] |
| --- | --- |

b)

pārvaldīt un atbalstīt globālus un starpreģionālus politikas dialogus, tostarp
  par migrāciju jaunattīstības valstīs un par
  apmaiņu un sadarbību migrācijas un piespiedu pārvietošanas jomā; [Gr. 484]

| c) | atbalstīt to, lai tiktu īstenotas starptautiskās un ES saistības attiecībā uz migrāciju un piespiedu pārvietošanu, tostarp saistībā ar globālo paktu par migrāciju un globālo paktu par bēgļiem; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt to, lai tiktu īstenotas starptautiskās un ES saistības attiecībā uz migrāciju un piespiedu pārvietošanu, tostarp saistībā ar globālo paktu par migrāciju un globālo paktu par bēgļiem;

| d) | uzlabot vispārējo pierādījumu bāzi, tostarp par migrācijas un attīstības saikni, un uzsākt izmēģinājuma darbības, kuru mērķis ir izstrādāt novatoriskas operatīvās pieejas migrācijas un piespiedu pārvietošanas jomā; |
| --- | --- |

d)

uzlabot vispārējo pierādījumu bāzi, tostarp par migrācijas un attīstības saikni, un uzsākt izmēģinājuma darbības, kuru mērķis ir izstrādāt novatoriskas operatīvās pieejas migrācijas un piespiedu pārvietošanas jomā;

| da) | īstenot sadarbību šajā jomā saskaņā ar cilvēktiesībās balstītu pieeju un pārvaldīt to atbilstoši [Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam], pilnībā respektējot cilvēku cieņu un ievērojot principu par politikas saskaņotību attīstībai [Gr. 485] |
| --- | --- |

da)

īstenot sadarbību šajā jomā saskaņā ar cilvēktiesībās balstītu pieeju un pārvaldīt to atbilstoši [Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam], pilnībā respektējot cilvēku cieņu un ievērojot principu par politikas saskaņotību attīstībai [Gr. 485]

5.   Pienācīgs darbs, sociālā aizsardzība un nevienlīdzība

| a) | Veidot globālo programmu un atbalstīt iniciatīvas, kas veltītas tam, lai saskaņā ar Eiropas vērtībām integrētu spēcīgu pīlāru vienlīdzības un sociālā taisnīguma jomā; |
| --- | --- |

a)

Veidot globālo programmu un atbalstīt iniciatīvas, kas veltītas tam, lai saskaņā ar Eiropas vērtībām integrētu spēcīgu pīlāru vienlīdzības un sociālā taisnīguma jomā;

| b) | sniegt ieguldījumu pasaules mēroga programmā par pienācīgu darbu
  veselībai nekaitīgā vidē ikvienam, pamatojoties uz SDO darba pamatstandartiem, tostarp attiecībā uz sociālo dialogu, iztikas minimumu un cīņu pret bērnu darbu
  , jo īpaši globālajās

  , pamatojoties uz horizontāliem pienācīgas rūpības pienākumiem, padarīt globālās
  vērtības ķēdēs

  ķēdes ilgtspējīgas un atbildīgas
  , un uzlabot zināšanas par efektīvu nodarbinātības politiku, kas atbilst darba tirgus vajadzībām, tostarp PIA un mūžizglītībaibai; [Gr. 486] |
| --- | --- |

b)

sniegt ieguldījumu pasaules mēroga programmā par pienācīgu darbu
  veselībai nekaitīgā vidē ikvienam, pamatojoties uz SDO darba pamatstandartiem, tostarp attiecībā uz sociālo dialogu, iztikas minimumu un cīņu pret bērnu darbu
  , jo īpaši globālajās

  , pamatojoties uz horizontāliem pienācīgas rūpības pienākumiem, padarīt globālās
  vērtības ķēdēs

  ķēdes ilgtspējīgas un atbildīgas
  , un uzlabot zināšanas par efektīvu nodarbinātības politiku, kas atbilst darba tirgus vajadzībām, tostarp PIA un mūžizglītībaibai; [Gr. 486]

| ba) | atbalstīt globālas iniciatīvas attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām, tostarp uzņēmumu pārskatatbildību par tiesību pārkāpumiem, un attiecībā uz piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; [Gr. 487] |
| --- | --- |

ba)

atbalstīt globālas iniciatīvas attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām, tostarp uzņēmumu pārskatatbildību par tiesību pārkāpumiem, un attiecībā uz piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; [Gr. 487]

| c) | atbalstīt globālas iniciatīvas par vispārēju sociālo aizsardzību, kas atbilst efektivitātes, ilgtspējības un taisnīguma principiem, tostarp atbalsts, lai novērstu nevienlīdzību un nodrošinātu sociālo kohēziju
  , jo īpaši izveidojot un stiprinot ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas un sociālās apdrošināšanas shēmas un ar fiskālo reformu pastiprinot nodokļu sistēmu spēju un cīņu pret krāpšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu nemaksāšanu un agresīva nodokļu plānošanu
  ; [Gr. 488] |
| --- | --- |

c)

atbalstīt globālas iniciatīvas par vispārēju sociālo aizsardzību, kas atbilst efektivitātes, ilgtspējības un taisnīguma principiem, tostarp atbalsts, lai novērstu nevienlīdzību un nodrošinātu sociālo kohēziju
  , jo īpaši izveidojot un stiprinot ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas un sociālās apdrošināšanas shēmas un ar fiskālo reformu pastiprinot nodokļu sistēmu spēju un cīņu pret krāpšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu nemaksāšanu un agresīva nodokļu plānošanu
  ; [Gr. 488]

| d) | turpināt globālu pētniecību un izstrādi, izmantojot sociālo inovāciju, kas uzlabo sociālo iekļaušanu un pievēršas sabiedrības visneaizsargātākajām grupām. |
| --- | --- |

d)

turpināt globālu pētniecību un izstrādi, izmantojot sociālo inovāciju, kas uzlabo sociālo iekļaušanu un pievēršas sabiedrības visneaizsargātākajām grupām.

6.   Kultūra

| a) | Veicināt kultūras daudzveidības un,
  kultūru
  un
  reliģiju
  dialoga iniciatīvas, kuru mērķis ir miermīlīgas attiecības starp kopienām; [Gr. 489] |
| --- | --- |

a)

Veicināt kultūras daudzveidības un,
  kultūru
  un
  reliģiju
  dialoga iniciatīvas, kuru mērķis ir miermīlīgas attiecības starp kopienām; [Gr. 489]

| b) | atbalstīt kultūru
  un radošas un mākslinieciskas izpausmes
  kā ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības virzītājspēku un pastiprināt sadarbību kultūras mantojuma
  un laikmetīgās mākslas un citu kultūras izpausmju un saglabāšanas
  jomā. [Gr. 490] |
| --- | --- |

b)

atbalstīt kultūru
  un radošas un mākslinieciskas izpausmes
  kā ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības virzītājspēku un pastiprināt sadarbību kultūras mantojuma
  un laikmetīgās mākslas un citu kultūras izpausmju un saglabāšanas
  jomā. [Gr. 490]

| ba) | attīstīt vietējo amatniecību, kas palīdz saglabāt vietējo kultūras mantojumu; [Gr. 491] |
| --- | --- |

ba)

attīstīt vietējo amatniecību, kas palīdz saglabāt vietējo kultūras mantojumu; [Gr. 491]

| bb) | stiprināt sadarbību kultūras mantojuma aizsardzībai, saglabāšanai un uzlabošanai, tostarp īpaši neaizsargāta kultūras mantojuma, sevišķi saistībā ar minoritātēm un izolētām kopienām, un pirmiedzīvotājiem, saglabāšanai; [Gr. 492] |
| --- | --- |

bb)

stiprināt sadarbību kultūras mantojuma aizsardzībai, saglabāšanai un uzlabošanai, tostarp īpaši neaizsargāta kultūras mantojuma, sevišķi saistībā ar minoritātēm un izolētām kopienām, un pirmiedzīvotājiem, saglabāšanai; [Gr. 492]

| bc) | atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir atgriezt kultūras priekšmetus to izcelsmes valstīs vai nelikumīgas piesavināšanās gadījumā nodrošināt to restitūciju. [Gr. 493] |
| --- | --- |

bc)

atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir atgriezt kultūras priekšmetus to izcelsmes valstīs vai nelikumīgas piesavināšanās gadījumā nodrošināt to restitūciju. [Gr. 493]

| bd) | atbalstīt sadarbību kultūras jomā ar Savienību, tostarp īstenojot apmaiņas, partnerības un citas iniciatīvas, kā arī atzīstot autoru, mākslinieku un kultūras un radošo nozaru dalībnieku profesionālismu; [Gr. 494] |
| --- | --- |

bd)

atbalstīt sadarbību kultūras jomā ar Savienību, tostarp īstenojot apmaiņas, partnerības un citas iniciatīvas, kā arī atzīstot autoru, mākslinieku un kultūras un radošo nozaru dalībnieku profesionālismu; [Gr. 494]

| be) | atbalstīt sporta organizāciju sadarbību un partnerības; [Gr. 495] |
| --- | --- |

be)

atbalstīt sporta organizāciju sadarbību un partnerības; [Gr. 495]

B.   PLANĒTA

1.   Nodrošināt veselīgu vidi un cīnīties pret klimata pārmaiņām

| a) | Stiprināt pasaules klimata un vides pārvaldību, Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām, Riodežaneiro konvenciju un citu daudzpusēju vides nolīgumu īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

Stiprināt pasaules klimata un vides pārvaldību, Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām, Riodežaneiro konvenciju un citu daudzpusēju vides nolīgumu īstenošanu;

| b) | sniegt ieguldījumu Savienības vides un klimata pārmaiņu politikas ārējā dimensijā
  , pilnībā ievērojot principu par politikas saskaņotību attīs
  ; [Gr. 496] |
| --- | --- |

b)

sniegt ieguldījumu Savienības vides un klimata pārmaiņu politikas ārējā dimensijā
  , pilnībā ievērojot principu par politikas saskaņotību attīs
  ; [Gr. 496]

| c) | integrēt vides, klimata pārmaiņu un katastrofu riska samazināšanas mērķus politikā, plānos un ieguldījumos, tostarp

  investīcijās
  ,
  jo īpaši
  uzlabojot zināšanas un informāciju
  , tostarp reģionu sadarbības programmās vai pasākumos, kas izveidoti, no vienas puses, starp partnervalstīm un reģioniem, un, no otras puses, starp tuvumā esošajiem tālākiem reģioniem un aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas AZT lēmums
  ; [Gr. 497] |
| --- | --- |

c)

integrēt vides, klimata pārmaiņu un katastrofu riska samazināšanas mērķus politikā, plānos un ieguldījumos, tostarp

  investīcijās
  ,
  jo īpaši
  uzlabojot zināšanas un informāciju
  , tostarp reģionu sadarbības programmās vai pasākumos, kas izveidoti, no vienas puses, starp partnervalstīm un reģioniem, un, no otras puses, starp tuvumā esošajiem tālākiem reģioniem un aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas AZT lēmums
  ; [Gr. 497]

| d) | īstenot starptautiskas un ES iniciatīvas, lai veicinātu pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu un pret klimata pārmaiņām noturīgu un mazoglekļa attīstības stratēģiju, tostarp īstenojot valsts aprēķinātās iemaksas (NDC) un pret klimata pārmaiņām noturīgas zemu emisiju stratēģijas, veicinot katastrofu riska samazināšanu, novēršot vides degradāciju un apturot bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, veicinot zemes un jūras ekosistēmu un atjaunojamo dabas resursu, tostarp zemes, ūdens, okeānu, zivsaimniecības un mežu, saglabāšanu, ilgtspējīgu izmantošanu un pārvaldību, novēršot atmežošanu,
  pārtuksnešošanos,
  zemes degradāciju, nelikumīgu mežizstrādi un savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību, novēršot piesārņojumu un nodrošinot veselīgu vidi, risinot ar klimata un vides jautājumiem saistītas problēmas, veicinot resursefektivitāti, ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu
  , ūdens resursu integrētu apsaimniekošanu
  un ķīmisko vielu un atkritumu pareizu apsaimniekošanu, kā arī atbalstot pāreju uz zemu emisijas līmeni, pret klimata pārmaiņām noturīgu, vidi saudzējošu un aprites ekonomiku; [Gr. 498] |
| --- | --- |

d)

īstenot starptautiskas un ES iniciatīvas, lai veicinātu pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu un pret klimata pārmaiņām noturīgu un mazoglekļa attīstības stratēģiju, tostarp īstenojot valsts aprēķinātās iemaksas (NDC) un pret klimata pārmaiņām noturīgas zemu emisiju stratēģijas, veicinot katastrofu riska samazināšanu, novēršot vides degradāciju un apturot bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, veicinot zemes un jūras ekosistēmu un atjaunojamo dabas resursu, tostarp zemes, ūdens, okeānu, zivsaimniecības un mežu, saglabāšanu, ilgtspējīgu izmantošanu un pārvaldību, novēršot atmežošanu,
  pārtuksnešošanos,
  zemes degradāciju, nelikumīgu mežizstrādi un savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību, novēršot piesārņojumu un nodrošinot veselīgu vidi, risinot ar klimata un vides jautājumiem saistītas problēmas, veicinot resursefektivitāti, ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu
  , ūdens resursu integrētu apsaimniekošanu
  un ķīmisko vielu un atkritumu pareizu apsaimniekošanu, kā arī atbalstot pāreju uz zemu emisijas līmeni, pret klimata pārmaiņām noturīgu, vidi saudzējošu un aprites ekonomiku; [Gr. 498]

| da) | veicināt vidi saudzējošu ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, tostarp agroekoloģiju, lai aizsargātu ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību un uzlabotu vides un sociālo noturību pret klimata pārmaiņām, īpašu uzsvaru liekot uz atbalstu mazajiem lauksaimniekiem, darba ņēmējiem un amatniekiem; [Gr. 499] |
| --- | --- |

da)

veicināt vidi saudzējošu ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, tostarp agroekoloģiju, lai aizsargātu ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību un uzlabotu vides un sociālo noturību pret klimata pārmaiņām, īpašu uzsvaru liekot uz atbalstu mazajiem lauksaimniekiem, darba ņēmējiem un amatniekiem; [Gr. 499]

| db) | īstenot starptautiskas un Savienības iniciatīvas, lai novērstu bioloģiskās daudzveidības zudumu, veicināt zemes un jūras ekosistēmu un ar to saistītās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, ilgtspējīgu izmantošanu un pārvaldību; [Gr. 500] |
| --- | --- |

db)

īstenot starptautiskas un Savienības iniciatīvas, lai novērstu bioloģiskās daudzveidības zudumu, veicināt zemes un jūras ekosistēmu un ar to saistītās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, ilgtspējīgu izmantošanu un pārvaldību; [Gr. 500]

2.   Ilgtspējīga enerģētika

| a) | Atbalstīt globālos centienus, saistības, partnerības un alianses, tostarp

  jo īpaši
  pāreju uz ilgtspējīgu enerģētiku; [Gr. 501] |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt globālos centienus, saistības, partnerības un alianses, tostarp

  jo īpaši
  pāreju uz ilgtspējīgu enerģētiku; [Gr. 501]

| aa) | veicināt partnervalstu un vietējo kopienu energoapgādes drošību, piemēram, dažādojot avotus un maršrutus, ņemot vērā cenu svārstīgumu un emisiju samazināšanas iespējas, uzlabot tirgus un sekmēt enerģijas — jo īpaši elektroenerģijas — tīklu starpsavienojumus un tirdzniecību; [Gr. 502] |
| --- | --- |

aa)

veicināt partnervalstu un vietējo kopienu energoapgādes drošību, piemēram, dažādojot avotus un maršrutus, ņemot vērā cenu svārstīgumu un emisiju samazināšanas iespējas, uzlabot tirgus un sekmēt enerģijas — jo īpaši elektroenerģijas — tīklu starpsavienojumus un tirdzniecību; [Gr. 502]

| b) | rosināt partnervalstu valdības izmantot enerģētikas nozares politiku un tirgus reformas, lai izveidotu labvēlīgu vidi
  iekļaujošai izaugsmei un
  ieguldījumiem, kas palielina piekļuvi energopakalpojumiem par pieņemamu cenu, kas ir
  klimatam nekaitīgi,
  mūsdienīgi, uzticami un ilgtspējīgi, ar lielu uzsvaru uz

  kā prioritāti nosakot
  atjaunojamo enerģiju un energoefektivitāti; [Gr. 503] |
| --- | --- |

b)

rosināt partnervalstu valdības izmantot enerģētikas nozares politiku un tirgus reformas, lai izveidotu labvēlīgu vidi
  iekļaujošai izaugsmei un
  ieguldījumiem, kas palielina piekļuvi energopakalpojumiem par pieņemamu cenu, kas ir
  klimatam nekaitīgi,
  mūsdienīgi, uzticami un ilgtspējīgi, ar lielu uzsvaru uz

  kā prioritāti nosakot
  atjaunojamo enerģiju un energoefektivitāti; [Gr. 503]

| c) | izpētīt, noteikt un visā pasaulē integrēt un atbalstīt finansiāli ilgtspējīgus darījumdarbības modeļus ar mērogojamību un pārņemamības potenciālu, kas varētu nodrošināt inovatīvas un digitālas tehnoloģijas, izmantojot inovatīvus pētījumus, kas nodrošina lielāku efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz decentralizētām pieejām, ar kurām nodrošina piekļuvi enerģijai, izmantojot atjaunojamos energoresursus, tostarp teritorijās, kur vietējā tirgus jauda ir ierobežota. |
| --- | --- |

c)

izpētīt, noteikt un visā pasaulē integrēt un atbalstīt finansiāli ilgtspējīgus darījumdarbības modeļus ar mērogojamību un pārņemamības potenciālu, kas varētu nodrošināt inovatīvas un digitālas tehnoloģijas, izmantojot inovatīvus pētījumus, kas nodrošina lielāku efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz decentralizētām pieejām, ar kurām nodrošina piekļuvi enerģijai, izmantojot atjaunojamos energoresursus, tostarp teritorijās, kur vietējā tirgus jauda ir ierobežota.

C.   LABKLĀJĪBA

1.   Ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un privātā sektora iesaiste

| a) | Veicināt ilgtspējīgas privātās investīcijas, izmantojot novatoriskus finansēšanas mehānismus un riska dalīšanu

  , tostarp vismazāk attīstītajās valstīs (VAV)
  un
  nestabilās valstīs, kas citādi nepiesaistītu šādas investīcijas, un ja vien var pierādīt papildināmību
  ; [Gr. 504] |
| --- | --- |

a)

Veicināt ilgtspējīgas privātās investīcijas, izmantojot novatoriskus finansēšanas mehānismus un riska dalīšanu

  , tostarp vismazāk attīstītajās valstīs (VAV)
  un
  nestabilās valstīs, kas citādi nepiesaistītu šādas investīcijas, un ja vien var pierādīt papildināmību
  ; [Gr. 504]

| b) | uzlabot

  attīstīt sociāli un ekoloģiski atbildīgu vietējo privāto sektoru, uzlabot
  uzņēmējdarbības vidi un investīciju klimatu, atbalstīt uzlabotu publiskā un privātā sektora dialogu un veidot
  vietējo
  mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu
  , kā arī kooperatīvu un sociālo uzņēmumu
  spējas
  , konkurētspēju un izturētspēju un to integrāciju vietējā, reģionālajā un globālajā ekonomikā; [Gr. 505] |
| --- | --- |

b)

uzlabot

  attīstīt sociāli un ekoloģiski atbildīgu vietējo privāto sektoru, uzlabot
  uzņēmējdarbības vidi un investīciju klimatu, atbalstīt uzlabotu publiskā un privātā sektora dialogu un veidot
  vietējo
  mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu
  , kā arī kooperatīvu un sociālo uzņēmumu
  spējas
  , konkurētspēju un izturētspēju un to integrāciju vietējā, reģionālajā un globālajā ekonomikā; [Gr. 505]

| ba) | veicināt finansiālo iekļaušanu, sekmējot piekļuvi tādiem finanšu pakalpojumiem kā mikrokredīti un uzkrājumi, mikroapdrošināšana un maksājumi ar pārskaitījumu un to, lai šos pakalpojumus efektīvi izmantotu mikrouzņēmumi un MVU, un mājsaimniecības, jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošas un neaizsargātas grupas; [Gr. 506] |
| --- | --- |

ba)

veicināt finansiālo iekļaušanu, sekmējot piekļuvi tādiem finanšu pakalpojumiem kā mikrokredīti un uzkrājumi, mikroapdrošināšana un maksājumi ar pārskaitījumu un to, lai šos pakalpojumus efektīvi izmantotu mikrouzņēmumi un MVU, un mājsaimniecības, jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošas un neaizsargātas grupas; [Gr. 506]

| c) | atbalstīt Savienības tirdzniecības politiku

  politikas
  un tirdzniecības nolīgumus un to īstenošanu;
  nolīgumu īstenošanu, tiecoties panākt ilgtspējīgu attīstību
  ; un uzlabot partnervalstu tirgu pieejamību un veicināt
  godīgas
  tirdzniecības,
  atbildīgu un pārskatatbildīgu
  investīciju un uzņēmējdarbības iespējas Savienības uzņēmumiem, vienlaikus likvidējot šķēršļus tirgus pieejamībai un investīcijām
  , kā arī tiecoties atvieglot piekļuvi klimatam labvēlīgām tehnoloģijām un intelektuālajam īpašumam, vienlaikus piegādes ķēdēs nodrošinot pēc iespējas lielāku vērtības dalīšanu un pienācīgu rūpību attiecībā uz cilvēktiesībām un pilnībā ievērojot attīstības politikas saskaņotību saistībā ar jaunattīstības valstīm
  ; [Gr. 507] |
| --- | --- |

c)

atbalstīt Savienības tirdzniecības politiku

  politikas
  un tirdzniecības nolīgumus un to īstenošanu;
  nolīgumu īstenošanu, tiecoties panākt ilgtspējīgu attīstību
  ; un uzlabot partnervalstu tirgu pieejamību un veicināt
  godīgas
  tirdzniecības,
  atbildīgu un pārskatatbildīgu
  investīciju un uzņēmējdarbības iespējas Savienības uzņēmumiem, vienlaikus likvidējot šķēršļus tirgus pieejamībai un investīcijām
  , kā arī tiecoties atvieglot piekļuvi klimatam labvēlīgām tehnoloģijām un intelektuālajam īpašumam, vienlaikus piegādes ķēdēs nodrošinot pēc iespējas lielāku vērtības dalīšanu un pienācīgu rūpību attiecībā uz cilvēktiesībām un pilnībā ievērojot attīstības politikas saskaņotību saistībā ar jaunattīstības valstīm
  ; [Gr. 507]

| d) | veicināt efektīvu politikas kopumu, ar ko atbalsta ekonomikas dažādošanu, pievienotās vērtības radīšanu, reģionālo integrāciju un ilgtspējīgu zaļo un zilo ekonomiku; |
| --- | --- |

d)

veicināt efektīvu politikas kopumu, ar ko atbalsta ekonomikas dažādošanu, pievienotās vērtības radīšanu, reģionālo integrāciju un ilgtspējīgu zaļo un zilo ekonomiku;

| e) | veicināt piekļuvi ciparu tehnoloģijām, tostarp veicināt piekļuvi finansēm un finanšu integrāciju; |
| --- | --- |

e)

veicināt piekļuvi ciparu tehnoloģijām, tostarp veicināt piekļuvi finansēm un finanšu integrāciju;

| f) | veicināt ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, un inovatīvas tehnoloģijas un praksi attiecībā uz zemu oglekļa emisiju, resursefektīvu un aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

f)

veicināt ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, un inovatīvas tehnoloģijas un praksi attiecībā uz zemu oglekļa emisiju, resursefektīvu un aprites ekonomiku.

2.   Pārtikas un uztura nodrošinājums

| a) | Atbalstīt un ietekmēt starptautiskās stratēģijas, organizācijas, mehānismus un dalībniekus, kas izvērš būtiskus pasaules mēroga politikas jautājumus un regulējumus
  ilgtspējīgas
  pārtikas un uztura nodrošinājuma jomā
  , un veicināt pārskatatbildību par starptautiskām saistībām pārtikas nodrošinājuma, uztura un ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā, tostarp attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem un Parīzes nolīgumu
  ; [Gr. 508] |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt un ietekmēt starptautiskās stratēģijas, organizācijas, mehānismus un dalībniekus, kas izvērš būtiskus pasaules mēroga politikas jautājumus un regulējumus
  ilgtspējīgas
  pārtikas un uztura nodrošinājuma jomā
  , un veicināt pārskatatbildību par starptautiskām saistībām pārtikas nodrošinājuma, uztura un ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā, tostarp attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem un Parīzes nolīgumu
  ; [Gr. 508]

| b) | veicināt vienlīdzīgu piekļuvi pārtikai, tostarp palīdzot novērst finansējuma trūkumu uztura jomā;
  uzlabot pasaules mēroga sabiedriskos labumus, tiecoties novērst badu un nepietiekamu uzturu; tādi instrumenti kā Pasaules tīkls pārtikas krīžu jomā uzlabo spēju adekvāti reaģēt uz pārtikas un uztura krīzēm saistībā ar humāno, attīstības un miera saikni (tādējādi palīdzot mobilizēt 3. pīlāra resursus); [Gr. 509] |
| --- | --- |

b)

veicināt vienlīdzīgu piekļuvi pārtikai, tostarp palīdzot novērst finansējuma trūkumu uztura jomā;
  uzlabot pasaules mēroga sabiedriskos labumus, tiecoties novērst badu un nepietiekamu uzturu; tādi instrumenti kā Pasaules tīkls pārtikas krīžu jomā uzlabo spēju adekvāti reaģēt uz pārtikas un uztura krīzēm saistībā ar humāno, attīstības un miera saikni (tādējādi palīdzot mobilizēt 3. pīlāra resursus); [Gr. 509]

| ba) | koordinēti un paātrināti uzlabot starpnozaru centienus, lai stiprinātu spējas daudzveidīgas vietējās un reģionālās pārtikas produkcijas nolūkā, nodrošinātu pārtikas nodrošinājumu un uzturdrošību, kā arī piekļuvi dzeramajam ūdenim un palielinātu visneaizsargātāko personu izturētspēju, jo īpaši valstīs, kas saskaras ar ilgstošām vai atkārtotām krīzēm; [Gr. 510] |
| --- | --- |

ba)

koordinēti un paātrināti uzlabot starpnozaru centienus, lai stiprinātu spējas daudzveidīgas vietējās un reģionālās pārtikas produkcijas nolūkā, nodrošinātu pārtikas nodrošinājumu un uzturdrošību, kā arī piekļuvi dzeramajam ūdenim un palielinātu visneaizsargātāko personu izturētspēju, jo īpaši valstīs, kas saskaras ar ilgstošām vai atkārtotām krīzēm; [Gr. 510]

| c) | vēlreiz apstiprināt pasaules mērogā ilgtspējīgas lauksaimniecības un zivsaimniecības un akvakultūras
  , tostarp mazo lauksaimnieku, lopkopju un ganību lopkopības,
  centrālo lomu, lai uzlabotu nodrošinātību ar pārtiku, nabadzības izskaušanu, darbvietu radīšanu
  , vienlīdzīgu un ilgtspējīgu piekļuvi resursiem, tostarp zemei un zemes īpašumtiesībām, ūdenim, (mikro)kredītiem, publiski pieejamām sēklām un citiem lauksaimniecībā izmantojamiem resursiem, un to apsaimniekošanu
  , pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu, izturētspēju un veselīgas ekosistēms; [Gr. 511] |
| --- | --- |

c)

vēlreiz apstiprināt pasaules mērogā ilgtspējīgas lauksaimniecības un zivsaimniecības un akvakultūras
  , tostarp mazo lauksaimnieku, lopkopju un ganību lopkopības,
  centrālo lomu, lai uzlabotu nodrošinātību ar pārtiku, nabadzības izskaušanu, darbvietu radīšanu
  , vienlīdzīgu un ilgtspējīgu piekļuvi resursiem, tostarp zemei un zemes īpašumtiesībām, ūdenim, (mikro)kredītiem, publiski pieejamām sēklām un citiem lauksaimniecībā izmantojamiem resursiem, un to apsaimniekošanu
  , pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu, izturētspēju un veselīgas ekosistēms; [Gr. 511]

| d) | nodrošināt inovācijas, izmantojot starptautiskus pētījumus, un nostiprināt pasaules mēroga zināšanas un pieredzi,
  un veicināt un nostiprināt vietējas un autonomas pielāgošanās stratēģijas,
  jo īpaši saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu, agrobioloģisko daudzveidību, globālām un iekļaujošām vērtības ķēdēm
  , godīgu tirdzniecību
  , pārtikas nekaitīgumu, atbildīgiem ieguldījumiem, zemes pārvaldību un dabas resursu pārraudzību. [Gr. 512] |
| --- | --- |

d)

nodrošināt inovācijas, izmantojot starptautiskus pētījumus, un nostiprināt pasaules mēroga zināšanas un pieredzi,
  un veicināt un nostiprināt vietējas un autonomas pielāgošanās stratēģijas,
  jo īpaši saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu, agrobioloģisko daudzveidību, globālām un iekļaujošām vērtības ķēdēm
  , godīgu tirdzniecību
  , pārtikas nekaitīgumu, atbildīgiem ieguldījumiem, zemes pārvaldību un dabas resursu pārraudzību. [Gr. 512]

| da) | aktīvi atbalstīt pilsoniskās sabiedrības un lauksaimnieku organizāciju līdzdalību politikas veidošanā un pētniecības programmās un stiprināt to iesaistīšanos valdības programmu īstenošanā un novērtēšanā; [Gr. 513] |
| --- | --- |

da)

aktīvi atbalstīt pilsoniskās sabiedrības un lauksaimnieku organizāciju līdzdalību politikas veidošanā un pētniecības programmās un stiprināt to iesaistīšanos valdības programmu īstenošanā un novērtēšanā; [Gr. 513]

D.   PARTNERĪBAS

| 1. | Stiprināt vietējo pašvaldību attīstības dalībnieces lomu, izmantojot šādas darbības:






  a) | Palielināt Eiropas un dienvidu vietējo iestāžu tīklu, platformu un alianšu spējas, lai nodrošinātu pamatotu un pastāvīgu politikas dialogu attīstības jomā un veicinātu demokrātisku pārvaldību, jo īpaši izmantojot teritoriālo pieeju vietējai attīstībai; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Palielināt Eiropas un dienvidu vietējo iestāžu tīklu, platformu un alianšu spējas, lai nodrošinātu pamatotu un pastāvīgu politikas dialogu attīstības jomā un veicinātu demokrātisku pārvaldību, jo īpaši izmantojot teritoriālo pieeju vietējai attīstībai;

| b) | palielināt mijiedarbību ar Eiropas iedzīvotājiem attīstības jautājumos (izpratnes veidošana, zināšanu apmaiņa, iesaiste), jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tostarp Savienībā un kandidātvalstīs, un potenciālajās kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

b)

palielināt mijiedarbību ar Eiropas iedzīvotājiem attīstības jautājumos (izpratnes veidošana, zināšanu apmaiņa, iesaiste), jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tostarp Savienībā un kandidātvalstīs, un potenciālajās kandidātvalstīs.

| 2. | Veicināt iekļaujošu sabiedrību, labu ekonomikas pārvaldību, tostarp taisnīgu un iekļaujošu iekšzemes ieņēmumu mobilizāciju
  un cīņu pret nodokļu apiešanu
  , pārredzamu valsts finanšu pārvaldību un efektīvus un iekļaujošus valsts izdevumus. [Gr. 514] |
| --- | --- |

2.

4.a
     
  INTERVENCES JOMAS ĀRPOLITIKAS VAJADZĪBĀM UN PRIORITĀTĒM

Darbības, kuras pieņem, lai atbalstītu 4. panta 3. punkta da) apakšpunktā izklāstītos mērķus, atbalsta Savienības ārpolitiku politikas, attīstības, ekonomikas un drošības jautājumos. Šīs darbības dod iespēju Savienībai rīkoties, ja ir intereses ārpolitikas jomā vai radusies iespēja sasniegt savus mērķus, kurus ir grūti sasniegt ar citiem līdzekļiem. Tās var ietvert šādas darbības:

| a) | atbalstīt Savienības divpusējās, reģionālās un starpreģionālās sadarbības stratēģijas, veicināt politikas dialogu un izstrādāt kolektīvas pieejas un risinājumus globālās nozīmes problēmām, tostarp migrācijai, attīstībai, klimata pārmaiņām un drošības jautājumiem, jo īpaši šajās jomās:








  — | atbalstīt partnerības un sadarbības nolīgumu, rīcības plānu un līdzīgu divpusēju instrumentu īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

a)

atbalstīt Savienības divpusējās, reģionālās un starpreģionālās sadarbības stratēģijas, veicināt politikas dialogu un izstrādāt kolektīvas pieejas un risinājumus globālās nozīmes problēmām, tostarp migrācijai, attīstībai, klimata pārmaiņām un drošības jautājumiem, jo īpaši šajās jomās:

—

atbalstīt partnerības un sadarbības nolīgumu, rīcības plānu un līdzīgu divpusēju instrumentu īstenošanu;

| — | padziļināt politisko un ekonomisko dialogu ar tām trešām valstīm, kuras ir īpaši nozīmīgas pasaules notikumos, tostarp ārpolitikas jomā; |
| --- | --- |

—

padziļināt politisko un ekonomisko dialogu ar tām trešām valstīm, kuras ir īpaši nozīmīgas pasaules notikumos, tostarp ārpolitikas jomā;

| — | atbalstīt sadarbību ar trešām valstīm kopēju interešu jautājumos saistībā gan ar divpusējām, gan pasaules mēroga problēmām; |
| --- | --- |

—

atbalstīt sadarbību ar trešām valstīm kopēju interešu jautājumos saistībā gan ar divpusējām, gan pasaules mēroga problēmām;

| — | veicināt to, ka tiek īstenoti atbilstoši turpmākie pasākumi vai radušies secinājumi un saistības, kas ir tikušas pieņemtas attiecīgos starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

—

veicināt to, ka tiek īstenoti atbilstoši turpmākie pasākumi vai radušies secinājumi un saistības, kas ir tikušas pieņemtas attiecīgos starptautiskos forumos;

| b) | atbalstīt Savienības tirdzniecības politiku:








  — | atbalstīt Savienības tirdzniecības politikas un tirdzniecības nolīgumu apspriešanu, īstenošanu un izpildi, attiecībā uz jaunattīstības valstīm pilnībā ievērojot politikas saskaņotību attīstībai un nodrošinot pilnīgu saskaņotību ar centieniem īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- | --- |

b)

atbalstīt Savienības tirdzniecības politiku:

—

atbalstīt Savienības tirdzniecības politikas un tirdzniecības nolīgumu apspriešanu, īstenošanu un izpildi, attiecībā uz jaunattīstības valstīm pilnībā ievērojot politikas saskaņotību attīstībai un nodrošinot pilnīgu saskaņotību ar centieniem īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus;

| — | atbalstīt partnervalstu tirgu pieejamību un veicināt tirdzniecības, investīciju un darījumdarbības iespējas Savienības uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un vienlaikus novērst šķēršļus tirgus pieejamībai un investīcijām un aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības, izmantojot ekonomikas diplomātiju, uzņēmējdarbības un regulatīvo sadarbību un veicot nepieciešamos pielāgojumus attiecībā uz jaunattīstības valstu partneriem; |
| --- | --- |

—

atbalstīt partnervalstu tirgu pieejamību un veicināt tirdzniecības, investīciju un darījumdarbības iespējas Savienības uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un vienlaikus novērst šķēršļus tirgus pieejamībai un investīcijām un aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības, izmantojot ekonomikas diplomātiju, uzņēmējdarbības un regulatīvo sadarbību un veicot nepieciešamos pielāgojumus attiecībā uz jaunattīstības valstu partneriem;

| c) | ieguldījumi Savienības iekšpolitikas starptautiskās dimensijas īstenošanā:








  — | ieguldījumi Savienības iekšpolitikas starptautiskās dimensijas īstenošanā, piemēram, inter alia, vides, klimata pārmaiņu, enerģētikas, zinātnes un izglītības jomā un sadarbībā par okeānu apsaimniekošanu un pārvaldību; |
| --- | --- | --- |

c)

ieguldījumi Savienības iekšpolitikas starptautiskās dimensijas īstenošanā:

—

ieguldījumi Savienības iekšpolitikas starptautiskās dimensijas īstenošanā, piemēram, inter alia, vides, klimata pārmaiņu, enerģētikas, zinātnes un izglītības jomā un sadarbībā par okeānu apsaimniekošanu un pārvaldību;

| — | veicināt Savienības iekšpolitikas veidošanu ar galvenajām partnervalstīm un šajā sakarā atbalstīt regulatīvo konverģenci; |
| --- | --- |

—

veicināt Savienības iekšpolitikas veidošanu ar galvenajām partnervalstīm un šajā sakarā atbalstīt regulatīvo konverģenci;

| d) | veicināt vispārējo izpratni par Savienību, tās redzamību un nozīmi pasaulē:








  — | veicināt vispārējo izpratni par Savienību, tās redzamību un nozīmi pasaules arēnā ar stratēģiskas saziņas, publiskās diplomātijas, tiešu personisku kontaktu, kultūras diplomātijas starpniecību un sadarbību izglītības un akadēmiskajos jautājumos, un informatīviem pasākumiem, lai popularizētu Savienības vērtības un intereses; |
| --- | --- | --- |

d)

veicināt vispārējo izpratni par Savienību, tās redzamību un nozīmi pasaulē:

—

veicināt vispārējo izpratni par Savienību, tās redzamību un nozīmi pasaules arēnā ar stratēģiskas saziņas, publiskās diplomātijas, tiešu personisku kontaktu, kultūras diplomātijas starpniecību un sadarbību izglītības un akadēmiskajos jautājumos, un informatīviem pasākumiem, lai popularizētu Savienības vērtības un intereses;

| — | veicināt studentu un akadēmiskā personāla mobilitāti, kā rezultātā rastos partnerības, kuru mērķis ir uzlabot augstākās izglītības un kopīgo izglītības grādu kvalitāti, panākot akadēmisku atzīšanu (programma “Erasmus+”). |
| --- | --- |

—

veicināt studentu un akadēmiskā personāla mobilitāti, kā rezultātā rastos partnerības, kuru mērķis ir uzlabot augstākās izglītības un kopīgo izglītības grādu kvalitāti, panākot akadēmisku atzīšanu (programma “Erasmus+”).

---

(1)  

  OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.

IV PIELIKUMS

INTERVENCES PASĀKUMI ĀTRĀS REAĢĒŠANAS DARBĪBĀM

| 1. | Pasākumi, kas veicina
  mieru
  , stabilitāti un konfliktu novēršanu steidzamības, iespējamas krīzes, krīzes un pēckrīzes situācijās [Gr. 516]

  Ātrās reaģēšanas darbības, kas minētas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktā, ir paredzētas efektīvai Savienības reaģēšanai uz šādām ārkārtas un neparedzētām situācijām:






  a) | ārkārtas situācija, krīze, jauna krīze vai dabas katastrofas
  , ja tās ietekmē stabilitāti, mieru un drošību
  ; [Gr. 517] |
| --- | --- | --- |

1.

Ātrās reaģēšanas darbības, kas minētas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktā, ir paredzētas efektīvai Savienības reaģēšanai uz šādām ārkārtas un neparedzētām situācijām:

a)

ārkārtas situācija, krīze, jauna krīze vai dabas katastrofas
  , ja tās ietekmē stabilitāti, mieru un drošību
  ; [Gr. 517]

| b) | situācijās, kas var apdraudēt
  mieru,
  demokrātiju, sabiedrisko kārtību, cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību vai personu drošību un drošumu, jo īpaši attiecībā uz tām personām, kuras ir pakļautas dzimuma vardarbībai nestabilitātes situācijās; [Gr. 518] |
| --- | --- |

b)

situācijās, kas var apdraudēt
  mieru,
  demokrātiju, sabiedrisko kārtību, cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību vai personu drošību un drošumu, jo īpaši attiecībā uz tām personām, kuras ir pakļautas dzimuma vardarbībai nestabilitātes situācijās; [Gr. 518]

| c) | situācijās, kas draud izvērsties bruņotā konfliktā vai būtiski destabilizēt attiecīgo trešo valsti vai valstis. |
| --- | --- |

c)

situācijās, kas draud izvērsties bruņotā konfliktā vai būtiski destabilizēt attiecīgo trešo valsti vai valstis.

| 1.a | Pirmajā
  punktā minētā tehniskā un finansiālā palīdzība var aptvert šādas darbības:










  a) | atbalsts
  ar tehniskas un loģistiskas palīdzības sniegšanu, starptautisko, reģionālo un vietējo organizāciju un valsts un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku centieniem veicināt uzticības veidošanu, starpniecību, dialogu un izlīgumu, pārejas tiesiskumu, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un jauniešiem, jo īpaši attiecībā uz spriedzi starp kopienām un ilgstošiem konfliktiem; |
| --- | --- | --- |

1.a

a)

atbalsts
  ar tehniskas un loģistiskas palīdzības sniegšanu, starptautisko, reģionālo un vietējo organizāciju un valsts un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku centieniem veicināt uzticības veidošanu, starpniecību, dialogu un izlīgumu, pārejas tiesiskumu, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un jauniešiem, jo īpaši attiecībā uz spriedzi starp kopienām un ilgstošiem konfliktiem;

| b) | atbalsts tam, lai tiktu īstenotas ANO Drošības padomes rezolūcijas, jo īpaši par sievietēm,
  mieru
  , drošību un jauniešiem, sevišķi nestabilās, konfliktu skartās vai pēckonflikta valstīs; |
| --- | --- |

b)

atbalsts tam, lai tiktu īstenotas ANO Drošības padomes rezolūcijas, jo īpaši par sievietēm,
  mieru
  , drošību un jauniešiem, sevišķi nestabilās, konfliktu skartās vai pēckonflikta valstīs;

| c) | atbalsts tādas pagaidu pārvaldes izveidei un darbībai, kas deleģēta saskaņā ar
  starptautiskajām
  tiesībām; |
| --- | --- |

c)

atbalsts tādas pagaidu pārvaldes izveidei un darbībai, kas deleģēta saskaņā ar
  starptautiskajām
  tiesībām;

| d) | atbalsts
  demokrātisku
  un plurālistisku valsts iestāžu izveidei, tostarp pasākumiem, ar ko sekmē sieviešu lomu šādās iestādēs, efektīvu civilo pārvaldi un drošības sistēmas civilu pārraudzīšanu, kā arī pasākumiem to tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu spēju stiprināšanai, kuras iesaistītas cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību un visu veidu nelegālo tirdzniecību; |
| --- | --- |

d)

atbalsts
  demokrātisku
  un plurālistisku valsts iestāžu izveidei, tostarp pasākumiem, ar ko sekmē sieviešu lomu šādās iestādēs, efektīvu civilo pārvaldi un drošības sistēmas civilu pārraudzīšanu, kā arī pasākumiem to tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu spēju stiprināšanai, kuras iesaistītas cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību un visu veidu nelegālo tirdzniecību;

| e) | atbalsts pēc cilvēktiesību un tiesiskuma jomas starptautiskiem standartiem izveidotām starptautiskām krimināltiesām un valstu ad hoc tiesām, patiesības un izlīguma komisijām,
  pārejas
  tiesiskumam un citiem mehānismiem, ar ko tiesas procesa laikā izskata prasības par cilvēktiesību ievērošanu un ar ko apstiprina un piešķir īpašumtiesības; |
| --- | --- |

e)

atbalsts pēc cilvēktiesību un tiesiskuma jomas starptautiskiem standartiem izveidotām starptautiskām krimināltiesām un valstu ad hoc tiesām, patiesības un izlīguma komisijām,
  pārejas
  tiesiskumam un citiem mehānismiem, ar ko tiesas procesa laikā izskata prasības par cilvēktiesību ievērošanu un ar ko apstiprina un piešķir īpašumtiesības;

| f) | atbalsts valsts spēju stiprināšanai, ja tā saskaras ar ievērojamu spiedienu, lai ātri izveidotu,
  uzturētu
  vai atjaunotu tās pamatfunkcijas un pamata sociālo un politisko kohēziju; |
| --- | --- |

f)

atbalsts valsts spēju stiprināšanai, ja tā saskaras ar ievērojamu spiedienu, lai ātri izveidotu,
  uzturētu
  vai atjaunotu tās pamatfunkcijas un pamata sociālo un politisko kohēziju;

| g) | atbalsts pasākumiem, kas vajadzīgi, lai sāktu pamatinfrastruktūras, mājokļu, sabiedrisko celtņu un ekonomisko līdzekļu un būtisko ražošanas jaudu atjaunošanu, un citiem pasākumiem saimniecisko darbību atsākšanai, nodarbinātības veidošanai un ilgtspējīgai sociālajai attīstībai nepieciešamo minimālo apstākļu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

g)

atbalsts pasākumiem, kas vajadzīgi, lai sāktu pamatinfrastruktūras, mājokļu, sabiedrisko celtņu un ekonomisko līdzekļu un būtisko ražošanas jaudu atjaunošanu, un citiem pasākumiem saimniecisko darbību atsākšanai, nodarbinātības veidošanai un ilgtspējīgai sociālajai attīstībai nepieciešamo minimālo apstākļu nodrošināšanai;

| h) | atbalsts civiliem pasākumiem, kas saistīti ar bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu demobilizāciju un
  reintegrāciju
  pilsoniskajā sabiedrībā, un, ja nepieciešams, viņu repatriāciju, kā arī pasākumiem, kas paredzēti bērnu kareivju un sieviešu kareivju problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

h)

atbalsts civiliem pasākumiem, kas saistīti ar bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu demobilizāciju un
  reintegrāciju
  pilsoniskajā sabiedrībā, un, ja nepieciešams, viņu repatriāciju, kā arī pasākumiem, kas paredzēti bērnu kareivju un sieviešu kareivju problēmu risināšanai;

| i) | atbalsts
  pasākumiem
  , ar kuriem mazina bruņoto spēku pārstrukturēšanas sociālās sekas; |
| --- | --- |

i)

atbalsts
  pasākumiem
  , ar kuriem mazina bruņoto spēku pārstrukturēšanas sociālās sekas;

| j) | atbalsts pasākumiem, kas saskaņā ar Savienības sadarbības politiku un tās mērķiem paredzēti, lai risinātu
  civiliedzīvotāju
  sociāli ekonomiskās problēmas saistībā ar kājnieku mīnu, nesprāgušas munīcijas vai citu sprādzienbīstamu kara palieku atrašanos attiecīgajā teritorijā. Darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu, var ietvert inter alia izglītošanu par riskiem, mīnu atklāšanu un atmīnēšanu, kā arī ar to saistītu krājumu iznīcināšanu; |
| --- | --- |

j)

atbalsts pasākumiem, kas saskaņā ar Savienības sadarbības politiku un tās mērķiem paredzēti, lai risinātu
  civiliedzīvotāju
  sociāli ekonomiskās problēmas saistībā ar kājnieku mīnu, nesprāgušas munīcijas vai citu sprādzienbīstamu kara palieku atrašanos attiecīgajā teritorijā. Darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu, var ietvert inter alia izglītošanu par riskiem, mīnu atklāšanu un atmīnēšanu, kā arī ar to saistītu krājumu iznīcināšanu;

| k) | atbalsts
  pasākumiem
  , kas saskaņā ar Savienības sadarbības politiku un tās mērķiem ir paredzēti, lai apkarotu šaujamieroču, kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu izmantošanu un piekļuvi tiem; |
| --- | --- |

k)

atbalsts
  pasākumiem
  , kas saskaņā ar Savienības sadarbības politiku un tās mērķiem ir paredzēti, lai apkarotu šaujamieroču, kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu izmantošanu un piekļuvi tiem;

| l) | atbalsts
  pasākumiem
  , lai krīzes vai konfliktu situācijā nodrošinātu sieviešu un bērnu īpašo vajadzību pienācīgu ievērošanu, tostarp novēršot viņu neaizsargātību pret dzimuma vardarbību; |
| --- | --- |

l)

atbalsts
  pasākumiem
  , lai krīzes vai konfliktu situācijā nodrošinātu sieviešu un bērnu īpašo vajadzību pienācīgu ievērošanu, tostarp novēršot viņu neaizsargātību pret dzimuma vardarbību;

| m) | atbalsts bruņotu konfliktu upuru rehabilitācijai un reintegrācijai, tostarp pasākumiem, ar ko
  nodrošina
  sieviešu un bērnu īpašo vajadzību ievērošanu; |
| --- | --- |

m)

atbalsts bruņotu konfliktu upuru rehabilitācijai un reintegrācijai, tostarp pasākumiem, ar ko
  nodrošina
  sieviešu un bērnu īpašo vajadzību ievērošanu;

| n) | atbalsts pasākumiem, ar ko veicina un aizsargā cilvēktiesību, pamatbrīvību, demokrātijas un tiesiskuma, kā arī attiecīgo starptautisko tiesību aktu ievērošanu; |
| --- | --- |

n)

atbalsts pasākumiem, ar ko veicina un aizsargā cilvēktiesību, pamatbrīvību, demokrātijas un tiesiskuma, kā arī attiecīgo starptautisko tiesību aktu ievērošanu;

| o) | atbalsts sociāli ekonomiskiem pasākumiem, ar ko sekmē taisnīgu piekļuvi dabas resursiem un pārredzamu to pārvaldību krīzes un iespējamas krīzes situācijā, tostarp miera veidošanas procesā; |
| --- | --- |

o)

atbalsts sociāli ekonomiskiem pasākumiem, ar ko sekmē taisnīgu piekļuvi dabas resursiem un pārredzamu to pārvaldību krīzes un iespējamas krīzes situācijā, tostarp miera veidošanas procesā;

| p) | atbalsts pasākumiem, lai saistībā ar politisko un drošības situāciju risinātu pēkšņas iedzīvotāju
  pārvietošanās
  iespējamo ietekmi, tostarp pasākumiem, ar kuriem krīzes un iespējamas krīzes situācijā, tostarp miera veidošanas procesā, nodrošina to kopienu vajadzības, uz kurām pārceļas civiliedzīvotāji; |
| --- | --- |

p)

atbalsts pasākumiem, lai saistībā ar politisko un drošības situāciju risinātu pēkšņas iedzīvotāju
  pārvietošanās
  iespējamo ietekmi, tostarp pasākumiem, ar kuriem krīzes un iespējamas krīzes situācijā, tostarp miera veidošanas procesā, nodrošina to kopienu vajadzības, uz kurām pārceļas civiliedzīvotāji;

| q) | atbalsts pasākumiem, ar ko veicina pilsoniskās sabiedrības attīstību un organizētību un sekmē tās līdzdalību politikas procesā, tostarp pasākumiem sieviešu lomas palielināšanai šādos
  procesos
  , un pasākumiem neatkarīgu, plurālistisku un profesionālu plašsaziņas līdzekļu darbības veicināšanai; |
| --- | --- |

q)

atbalsts pasākumiem, ar ko veicina pilsoniskās sabiedrības attīstību un organizētību un sekmē tās līdzdalību politikas procesā, tostarp pasākumiem sieviešu lomas palielināšanai šādos
  procesos
  , un pasākumiem neatkarīgu, plurālistisku un profesionālu plašsaziņas līdzekļu darbības veicināšanai;

| r) | militāro dalībnieku spēju
  veidošana
  , atbalstot attīstību un drošību attīstības nolūkā. [Gr. 519] |
| --- | --- |

r)

militāro dalībnieku spēju
  veidošana
  , atbalstot attīstību un drošību attīstības nolūkā. [Gr. 519]

| 2. | Pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt izturētspēju un saistīt humānās palīdzības un attīstības darbības
  Ātras reaģēšanas darbības, kas minētas 4. panta 4. punkta b) apakšpunktā, ir veidotas tā, lai efektīvi stiprinātu izturētspēju un veidotu saikni starp humānās palīdzības un attīstības darbībām, kuras nevar ātri īstenot, izmantojot ģeogrāfiskas un tematiskas programmas
  , un lai nodrošinātu saskaņotību, konsekvenci un papildināmību ar humāno palīdzību, kā noteikts 5. pantā
  . [Gr. 520]

  Minētās darbības var būt šādas:






  a) | stiprināt izturētspēju, atbalstot indivīdus, kopienas, iestādes un valstis, lai labāk sagatavotos, izturētu, pielāgotos un spētu ātri atgūties no politiska, ekonomiska un sabiedrības spiediena un satricinājumiem, dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām, konfliktiem un globāliem draudiem; tostarp stiprinot valsts

  sabiedrību, kopienu un privātpersonu
  spēju, saskaroties ar ievērojamu spiedienu, ātri izveidot

  pārvaldīt iespējas un riskus mierīgā un uz iespējamu konfliktu vērstā veidā un veidot
  , uzturēt vai atjaunot tās pamatfunkcijas, pamata sociālo un politisko kohēziju,

  iztikas līdzekļus liela spiediena situācijā,
  kā arī
  atbalstot privātpersonas, kopienas un
  sabiedrības, kopienu

  lai noteiktu
  un privātpersonu spēju pārvaldīt iespējas un riskus miermīlīgā

  stiprinātu tām piemītošās vietējās spējas izturēt šādu spiedienu
  un stabilā veidā

  satricinājumus, pielāgoties tiem
  un veidot, uzturēt vai atjaunot iztikas līdzekļus, saskaroties ar lielu spiedienu

  ātri no tiem atgūties
  ,
  tostarp spiedienu un satricinājumus
  ,
  kas varētu izraisīt vardarbības pastiprināšanos
  ; [Gr. 521] |
| --- | --- | --- |

2.

Ātras reaģēšanas darbības, kas minētas 4. panta 4. punkta b) apakšpunktā, ir veidotas tā, lai efektīvi stiprinātu izturētspēju un veidotu saikni starp humānās palīdzības un attīstības darbībām, kuras nevar ātri īstenot, izmantojot ģeogrāfiskas un tematiskas programmas
  , un lai nodrošinātu saskaņotību, konsekvenci un papildināmību ar humāno palīdzību, kā noteikts 5. pantā
  . [Gr. 520]

Minētās darbības var būt šādas:

a)

stiprināt izturētspēju, atbalstot indivīdus, kopienas, iestādes un valstis, lai labāk sagatavotos, izturētu, pielāgotos un spētu ātri atgūties no politiska, ekonomiska un sabiedrības spiediena un satricinājumiem, dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām, konfliktiem un globāliem draudiem; tostarp stiprinot valsts

  sabiedrību, kopienu un privātpersonu
  spēju, saskaroties ar ievērojamu spiedienu, ātri izveidot

  pārvaldīt iespējas un riskus mierīgā un uz iespējamu konfliktu vērstā veidā un veidot
  , uzturēt vai atjaunot tās pamatfunkcijas, pamata sociālo un politisko kohēziju,

  iztikas līdzekļus liela spiediena situācijā,
  kā arī
  atbalstot privātpersonas, kopienas un
  sabiedrības, kopienu

  lai noteiktu
  un privātpersonu spēju pārvaldīt iespējas un riskus miermīlīgā

  stiprinātu tām piemītošās vietējās spējas izturēt šādu spiedienu
  un stabilā veidā

  satricinājumus, pielāgoties tiem
  un veidot, uzturēt vai atjaunot iztikas līdzekļus, saskaroties ar lielu spiedienu

  ātri no tiem atgūties
  ,
  tostarp spiedienu un satricinājumus
  ,
  kas varētu izraisīt vardarbības pastiprināšanos
  ; [Gr. 521]

| b) | mazināt īstermiņa nelabvēlīgo ietekmi, kas rodas ārējo krīžu rezultātā, radot makroekonomikas nestabilitāti, un tās mērķis ir aizsargāt sociālekonomiskās reformas un prioritāros valsts izdevumus sociālekonomiskajai attīstībai un nabadzības mazināšanai; |
| --- | --- |

b)

mazināt īstermiņa nelabvēlīgo ietekmi, kas rodas ārējo krīžu rezultātā, radot makroekonomikas nestabilitāti, un tās mērķis ir aizsargāt sociālekonomiskās reformas un prioritāros valsts izdevumus sociālekonomiskajai attīstībai un nabadzības mazināšanai;

| c) | veikt īstermiņa rehabilitāciju un atjaunošanu, lai dabas vai cilvēka izraisītās katastrofās, konfliktos un pasaules apdraudējumos cietušie varētu gūt labumu no minimālas sociālekonomiskās integrācijas un pēc iespējas ātrāk radīt apstākļus attīstības atsākšanai, pamatojoties uz ilgtermiņa mērķiem, ko noteikušas attiecīgās valstis un reģioni; tas ietver steidzamu un tūlītēju vajadzību risināšanu, kas saistītas ar cilvēku (bēgļu, pārvietoto personu un personu, kas atgriežas) pārvietošanos

  piespiedu pārvietošanu
  pēc dabas vai cilvēka izraisītām katastrofām; kā arī [Gr. 522] |
| --- | --- |

c)

veikt īstermiņa rehabilitāciju un atjaunošanu, lai dabas vai cilvēka izraisītās katastrofās, konfliktos un pasaules apdraudējumos cietušie varētu gūt labumu no minimālas sociālekonomiskās integrācijas un pēc iespējas ātrāk radīt apstākļus attīstības atsākšanai, pamatojoties uz ilgtermiņa mērķiem, ko noteikušas attiecīgās valstis un reģioni; tas ietver steidzamu un tūlītēju vajadzību risināšanu, kas saistītas ar cilvēku (bēgļu, pārvietoto personu un personu, kas atgriežas) pārvietošanos

  piespiedu pārvietošanu
  pēc dabas vai cilvēka izraisītām katastrofām; kā arī [Gr. 522]

| d) | palīdzēt valstij
  , reģionam, vietējām iestādēm
  vai reģionam

  attiecīgām nevalstiskām organizācijām
  izveidot īstermiņa katastrofu novēršanas un sagatavotības mehānismus, ieskaitot tos, kas paredzēti prognozēšanai un agrīnai brīdināšanai, lai samazinātu katastrofu sekas. [Gr. 523] |
| --- | --- |

d)

palīdzēt valstij
  , reģionam, vietējām iestādēm
  vai reģionam

  attiecīgām nevalstiskām organizācijām
  izveidot īstermiņa katastrofu novēršanas un sagatavotības mehānismus, ieskaitot tos, kas paredzēti prognozēšanai un agrīnai brīdināšanai, lai samazinātu katastrofu sekas. [Gr. 523]

| 3. | Darbības, kas vērstas uz ārpolitikas vajadzībām un prioritātēm


  Ātrās reaģēšanas darbības, lai atbalstītu 4. panta 4. punkta c) apakšpunktā izklāstītos mērķus, atbalsta Savienības ārpolitiku politikas, ekonomikas un drošības jautājumos. Tās dod iespēju Savienībai rīkoties, ja ir steidzamas vai neatliekamas intereses ārpolitikas jomā vai radusies iespēja sasniegt savus mērķus, kam nepieciešama ātra reakcija un kurus ir grūti sasniegt ar citiem līdzekļiem.


  Minētās darbības var būt šādas:








  a) | atbalstīt Savienības divpusējās, reģionālās un starpreģionālās sadarbības stratēģijas, veicināt politikas dialogu un izstrādāt kolektīvas pieejas un risinājumus globālās nozīmes problēmām, tostarp migrācijas un drošības jautājumiem, un izmantot iespējas šajā jomā; |
| --- | --- | --- |

3.

Ātrās reaģēšanas darbības, lai atbalstītu 4. panta 4. punkta c) apakšpunktā izklāstītos mērķus, atbalsta Savienības ārpolitiku politikas, ekonomikas un drošības jautājumos. Tās dod iespēju Savienībai rīkoties, ja ir steidzamas vai neatliekamas intereses ārpolitikas jomā vai radusies iespēja sasniegt savus mērķus, kam nepieciešama ātra reakcija un kurus ir grūti sasniegt ar citiem līdzekļiem.

Minētās darbības var būt šādas:

a)

atbalstīt Savienības divpusējās, reģionālās un starpreģionālās sadarbības stratēģijas, veicināt politikas dialogu un izstrādāt kolektīvas pieejas un risinājumus globālās nozīmes problēmām, tostarp migrācijas un drošības jautājumiem, un izmantot iespējas šajā jomā;

| b) | atbalstīt Savienības tirdzniecības politiku un tirdzniecības nolīgumus un to īstenošanu; uzlabot partnervalstu tirgu pieejamību un veicināt tirdzniecības, investīciju un darījumdarbības iespējas Savienības uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un vienlaikus novērst šķēršļus tirgus pieejamībai un investīcijām, izmantojot ekonomikas diplomātiju, uzņēmējdarbības un regulatīvo sadarbību; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt Savienības tirdzniecības politiku un tirdzniecības nolīgumus un to īstenošanu; uzlabot partnervalstu tirgu pieejamību un veicināt tirdzniecības, investīciju un darījumdarbības iespējas Savienības uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un vienlaikus novērst šķēršļus tirgus pieejamībai un investīcijām, izmantojot ekonomikas diplomātiju, uzņēmējdarbības un regulatīvo sadarbību;

| c) | ieguldījumi Savienības iekšpolitikas starptautiskās dimensijas īstenošanā, piemēram,

  inter alia

  , vides, klimata pārmaiņu, enerģētikas politikā un sadarbībā okeānu apsaimniekošanā un pārvaldībā; |
| --- | --- |

c)

ieguldījumi Savienības iekšpolitikas starptautiskās dimensijas īstenošanā, piemēram,

  inter alia

  , vides, klimata pārmaiņu, enerģētikas politikā un sadarbībā okeānu apsaimniekošanā un pārvaldībā;

| d) | veicināt vispārējo izpratni par Savienību, tās redzamību un nozīmi pasaules arēnā ar stratēģiskas saziņas, publiskās diplomātijas, tiešu personisku kontaktu, kultūras diplomātijas starpniecību un sadarbību izglītības un akadēmiskajos jautājumos, un informatīviem pasākumiem, lai popularizētu Savienības vērtības un intereses.


  Ar šīm darbībām īsteno novatorisku politiku vai iniciatīvas, kas atbilst pašreizējām vai jaunām īstermiņa un vidēja termiņa vajadzībām, iespējām un prioritātēm, tostarp iespējām ietekmēt turpmākās darbības saskaņā ar ģeogrāfiskām vai tematiskām programmām. Tās ir vērstas uz to, lai padziļinātu Eiropas Savienības attiecības un dialogu un veidotu partnerības un alianses ar galvenajām stratēģiskas intereses valstīm, jo īpaši ar tām valstīm ar strauji augošu ekonomiku un vidējiem ienākumiem, kurām ir arvien lielāka nozīme pasaulē, globālajā pārvaldībā, ārpolitikā, starptautiskajā ekonomikā un daudzpusējos forumos. [Gr. 524] |
| --- | --- |

d)

veicināt vispārējo izpratni par Savienību, tās redzamību un nozīmi pasaules arēnā ar stratēģiskas saziņas, publiskās diplomātijas, tiešu personisku kontaktu, kultūras diplomātijas starpniecību un sadarbību izglītības un akadēmiskajos jautājumos, un informatīviem pasākumiem, lai popularizētu Savienības vērtības un intereses.

Ar šīm darbībām īsteno novatorisku politiku vai iniciatīvas, kas atbilst pašreizējām vai jaunām īstermiņa un vidēja termiņa vajadzībām, iespējām un prioritātēm, tostarp iespējām ietekmēt turpmākās darbības saskaņā ar ģeogrāfiskām vai tematiskām programmām. Tās ir vērstas uz to, lai padziļinātu Eiropas Savienības attiecības un dialogu un veidotu partnerības un alianses ar galvenajām stratēģiskas intereses valstīm, jo īpaši ar tām valstīm ar strauji augošu ekonomiku un vidējiem ienākumiem, kurām ir arvien lielāka nozīme pasaulē, globālajā pārvaldībā, ārpolitikā, starptautiskajā ekonomikā un daudzpusējos forumos. [Gr. 524]

V PIELIKUMS

EFIA+ OPERĀCIJU PRIORITĀRĀS JOMAS, UZ KURĀM ATTIECAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS GARANTIJA

EFIA+ operācijas

  darbības
  , par kurām ir tiesības saņemt atbalstu, izmantojot Ārējās darbības garantiju, ir jo īpaši vērstas uz šādām prioritārām jomām

  dod ieguldījumu šādās prioritārajās jomās
  : [Gr. 525]

| a) | nodrošināt finansējumu un atbalstu privātā
  , sociālo uzņēmumu
  un sadarbības sektora attīstībai atbilstoši nosacījumiem, kas izklāstīti [finansēšanas regulas] 209. panta 2. punktā,
  lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību tās ekonomiskajā, sociālajā un vides dimensijā un Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam, Parīzes nolīguma un attiecīgā gadījumā Eiropas kaimiņattiecību politikas un IPA III regulas 3. pantā izklāstīto mērķu īstenošanu, nabadzības izskaušanu, prasmju un uzņēmējdarbības veicināšanu, dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un jauniešiem, vienlaikus ievērojot un stiprinot tiesiskumu, labu pārvaldību un cilvēktiesības,
  īpašu uzmanību pievēršot vietējiem
  uzņēmumiem, sociāliem
  uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai veicinātu pienācīgu darbvietu radīšanu
  atbilstīgi attiecīgajiem SDO standartiem, iztikas minimumam, ekonomiskajām iespējām,
  un
  lai
  veicinātu Eiropas uzņēmumu ieguldījumu EFIA + mērķa sasniegšanā; [Gr. 526] |
| --- | --- |

a)

nodrošināt finansējumu un atbalstu privātā
  , sociālo uzņēmumu
  un sadarbības sektora attīstībai atbilstoši nosacījumiem, kas izklāstīti [finansēšanas regulas] 209. panta 2. punktā,
  lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību tās ekonomiskajā, sociālajā un vides dimensijā un Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam, Parīzes nolīguma un attiecīgā gadījumā Eiropas kaimiņattiecību politikas un IPA III regulas 3. pantā izklāstīto mērķu īstenošanu, nabadzības izskaušanu, prasmju un uzņēmējdarbības veicināšanu, dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un jauniešiem, vienlaikus ievērojot un stiprinot tiesiskumu, labu pārvaldību un cilvēktiesības,
  īpašu uzmanību pievēršot vietējiem
  uzņēmumiem, sociāliem
  uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai veicinātu pienācīgu darbvietu radīšanu
  atbilstīgi attiecīgajiem SDO standartiem, iztikas minimumam, ekonomiskajām iespējām,
  un
  lai
  veicinātu Eiropas uzņēmumu ieguldījumu EFIA + mērķa sasniegšanā; [Gr. 526]

| b) | novērst nepilnības, kas traucē privātām investīcijām, nodrošinot finanšu instrumentus, kas var būt izteikti attiecīgo partnervalstu vietējās valūtās, tostarp pirmās kārtas zaudējuma garantijas portfeļiem, garantijas privātā sektora projektiem, piemēram, aizdevumu garantijas maziem un vidējiem uzņēmumiem un garantijas konkrētiem riskiem infrastruktūras projektiem, un citu riska kapitālu; |
| --- | --- |

b)

novērst nepilnības, kas traucē privātām investīcijām, nodrošinot finanšu instrumentus, kas var būt izteikti attiecīgo partnervalstu vietējās valūtās, tostarp pirmās kārtas zaudējuma garantijas portfeļiem, garantijas privātā sektora projektiem, piemēram, aizdevumu garantijas maziem un vidējiem uzņēmumiem un garantijas konkrētiem riskiem infrastruktūras projektiem, un citu riska kapitālu;

| c) | piesaistīt privātā sektora finansējumu, īpaši pievēršoties mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, novēršot nepilnības un šķēršļus ieguldījumiem; |
| --- | --- |

c)

piesaistīt privātā sektora finansējumu, īpaši pievēršoties mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, novēršot nepilnības un šķēršļus ieguldījumiem;

| d) | stiprināt sociālekonomiskās nozares un zonas un saistīto publisko un privāto infrastruktūru, un ilgtspējīgus savienojumus, tostarp atjaunojamu un ilgtspējīgu enerģiju, ūdens un atkritumu apsaimniekošanu, transportu, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, kā arī vidi, dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, ilgtspējīgu lauksaimniecību un zilo ekonomiku, sociālo infrastruktūru, veselību un cilvēkkapitālu, lai uzlabotu sociālekonomisko vidi; |
| --- | --- |

d)

stiprināt sociālekonomiskās nozares un zonas un saistīto publisko un privāto infrastruktūru, un ilgtspējīgus savienojumus, tostarp atjaunojamu un ilgtspējīgu enerģiju, ūdens un atkritumu apsaimniekošanu, transportu, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, kā arī vidi, dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, ilgtspējīgu lauksaimniecību un zilo ekonomiku, sociālo infrastruktūru, veselību un cilvēkkapitālu, lai uzlabotu sociālekonomisko vidi;

| e) | dot ieguldījumu klimata politikā, vides aizsardzībā un pārvaldībā
  , kas radītu papildu ieguvumus gan klimata, gan vides jomā, piešķirot 45 % finansējuma ieguldījumiem, kas sekmē klimata jomas mērķus, vides pārvaldību un aizsardzību, bioloģisko daudzveidību un pārtuksnešošanās apkarošanu, turklāt 30 % no kopējā finansējuma jāatvēl klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās darbībām
  ; [Gr. 527] |
| --- | --- |

e)

dot ieguldījumu klimata politikā, vides aizsardzībā un pārvaldībā
  , kas radītu papildu ieguvumus gan klimata, gan vides jomā, piešķirot 45 % finansējuma ieguldījumiem, kas sekmē klimata jomas mērķus, vides pārvaldību un aizsardzību, bioloģisko daudzveidību un pārtuksnešošanās apkarošanu, turklāt 30 % no kopējā finansējuma jāatvēl klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās darbībām
  ; [Gr. 527]

| f) | veicināt ilgtspējīgu attīstību, palīdzēt risināt neatbilstīgas migrācijas konkrētus pamatcēloņus, kā arī stiprināt

  novērst nabadzību un nevienlīdzību, kas izraisa migrāciju
  ,
  tostarp neatbilstīgu migrāciju, un iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu, un veicināt drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju, stiprinot
  tranzīta un uzņēmēju kopienu izturētspēju, un palīdzēt ilgtspējīgi reintegrēties migrantiem, kuri atgriežas savās izcelsmes valstīs, pienācīgi ņemot vērā tiesiskuma, labas pārvaldības
  , dzimumu līdztiesības, sociālā taisnīguma
  un cilvēktiesību nostiprināšanu. [Gr. 528] |
| --- | --- |

f)

veicināt ilgtspējīgu attīstību, palīdzēt risināt neatbilstīgas migrācijas konkrētus pamatcēloņus, kā arī stiprināt

  novērst nabadzību un nevienlīdzību, kas izraisa migrāciju
  ,
  tostarp neatbilstīgu migrāciju, un iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu, un veicināt drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju, stiprinot
  tranzīta un uzņēmēju kopienu izturētspēju, un palīdzēt ilgtspējīgi reintegrēties migrantiem, kuri atgriežas savās izcelsmes valstīs, pienācīgi ņemot vērā tiesiskuma, labas pārvaldības
  , dzimumu līdztiesības, sociālā taisnīguma
  un cilvēktiesību nostiprināšanu. [Gr. 528]

Izveido šādus investīciju logus:

| — | ilgtspējīga enerģija un ilgtspējīgi savienojumi; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīga enerģija un ilgtspējīgi savienojumi;

| — | mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MMVU) finansēšana; |
| --- | --- |

—

mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MMVU) finansēšana;

| — | ilgtspējīga lauksaimniecība, lauku uzņēmēji, tostarp pašnodrošinājuma un mazās saimniecības, ganību lopkopji un ekoloģiska agrorūpniecība; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīga lauksaimniecība, lauku uzņēmēji, tostarp pašnodrošinājuma un mazās saimniecības, ganību lopkopji un ekoloģiska agrorūpniecība;

| — | ilgtspējīgas pilsētas; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgas pilsētas;

| — | digitalizācija ilgtspējīgas attīstības vajadzībām. |
| --- | --- |

—

digitalizācija ilgtspējīgas attīstības vajadzībām.

| — | Tautas attīstība [Gr. 529] |
| --- | --- |

—

Tautas attīstība [Gr. 529]

VI PIELIKUMS

EFIA+ PĀRVALDĪBA

1.   EFIA+ struktūra

| 7. | EFIA+ sastāv no reģionālajām investīciju platformām, kuras izveidotas, balstoties uz pastāvošo Savienības ārējo apvienošanas mehānismu darbības metodēm, procedūrām un struktūrām, un kuras savas finansējuma apvienošanas darbības var kombinēt ar EFIA+ garantijas operācijām. |
| --- | --- |

7.

| 8. | EFIA+ pārvaldību nodrošina Komisija. |
| --- | --- |

8.

2.   EFIA+ stratēģiskā padome

| 1. | EFIA+ programmas pārvaldībā Komisiju konsultē stratēģiskā padome, izņemot attiecībā uz operācijām, kas aptver ES paplašināšanās politiku un ko finansē [

  IPA

  III], kurai ir sava stratēģiskā padome, ko nodrošina Rietumbalkānu ieguldījumu sistēma (

  WBIF
  ). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stratēģiskā padome Komisiju konsultē par ārējās darbības garantijas investīciju stratēģisko ievirzi un prioritātēm EFIA+ ietvaros un sniedz ieguldījumu to saskaņošanā ar Savienības ārējās darbības, attīstības politikas un Eiropas Kaimiņattiecību politikas vadošajiem principiem un mērķiem, kā arī ar šīs regulas 3. pantā izklāstītajiem mērķiem un 26. pantā noteikto EFIA+ mērķi. Tā arī palīdz Komisijai noteikt vispārējos ieguldījumu mērķus attiecībā uz ārējās darbības garantijas izmantošanu, lai atbalstītu EFIA + operācijas un uzraudzītu atbilstīgu un diversificētu ģeogrāfisko un tematisko segumu investīciju logiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Stratēģiskā padome atbalsta arī vispārējo koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp reģionālajām ieguldījumu platformām, starp trim pīlāriem Eiropas Investīciju plānā, starp Eiropas Investīciju plānu un citiem Savienības centieniem migrācijas jomā un 2030. gada programmas īstenošanu, kā arī ar citām programmām, kas noteiktas šajā regulā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Stratēģiskā padome sastāv no pārstāvjiem no Komisijas un no Savienības Augstā pārstāvja, no visām dalībvalstīm un no EIB. Eiropas Parlamentam ir novērotāja statuss. Iemaksu veicējiem, atbilstīgajiem partneriem, partnervalstīm, attiecīgajām reģionālajām organizācijām un citām ieinteresētajām personām attiecīgos gadījumos var piešķirt novērotāja statusu. Ar stratēģisko padomi apspriežas pirms jebkādu jaunu novērotāju iekļaušanas. Stratēģisko padomi vada Komisija un Augstais pārstāvis. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Stratēģiskā padome rīko sanāksmi vismaz divas reizes gadā un, ja iespējams, vienprātīgi pieņem atzinumus. Priekšsēdētājs jebkurā laikā vai pēc vienas trešdaļas padomes locekļu pieprasījuma var rīkot papildu sanāksmes. Ja vienprātību panākt nav iespējams, tiek piemērotas balsošanas tiesības, par ko panākta vienošanās stratēģiskās padomes pirmajā sanāksmē un kas ir paredzētas tās reglamentā. Attiecībā uz minētajām balsošanas tiesībām pienācīgi ņem vērā finansējuma avotu. Reglamentā izklāsta satvaru attiecībā uz novērotāju lomu. Stratēģiskās padomes sanāksmju protokolus un darba kārtības pēc to apstiprināšanas publisko. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisija katru gadu ziņo stratēģiskajai padomei par EFIA+ īstenošanā sasniegto progresu.

  WBIF

  stratēģiskā padome nodrošina progresu, kas panākts, īstenojot garantiju instrumentu paplašināšanās reģionam, lai papildinātu iepriekš minētos ziņojumus. Stratēģiskā padome regulāri rīko attiecīgo ieinteresēto personu apspriešanos par EFIA+ stratēģisko ievirzi un īstenošanu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tas, ka pastāv divas stratēģiskās padomes, neietekmē nepieciešamību izveidot vienu, vienotu EFIA+ riska pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

7.

3.   Reģionālās operatīvās darbības padomes

Reģionālo investīciju platformu operatīvās darbības padomes atbalsta Komisiju īstenošanas līmenī reģionālo un nozaru investīciju mērķu noteikšanā un reģionālo, nozaru un tematisko investīciju logu noteikšanā, un sagatavo atzinumus par apvienošanas operācijām un par ārējās darbības garantijas izmantošanu, ar ko sedz EFIA+ darbības. [Gr. 530]

VII PIELIKUMS

GALVENO DARBĪBAS RĀDĪTĀJU SARAKSTS

Lai noteiktu Savienības ieguldījumu savu konkrēto mērķu sasniegšanā, saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem izmanto turpmāk minēto galveno darbības rādītāju sarakstu.

| (1) | Tiesiskuma rādītāji |
| --- | --- |

(1)

Tiesiskuma rādītāji

| (2) | Iedzīvotāju īpatsvars zem starptautiskās nabadzības sliekšņa |
| --- | --- |

(2)

Iedzīvotāju īpatsvars zem starptautiskās nabadzības sliekšņa

| (3) | Sieviešu reproduktīvā vecumā, pusaudžu meiteņu un bērnu, kas jaunāki par 5 gadiem, skaits, ko sasniedz ES finansētas uztura programmas |
| --- | --- |

(3)

Sieviešu reproduktīvā vecumā, pusaudžu meiteņu un bērnu, kas jaunāki par 5 gadiem, skaits, ko sasniedz ES finansētas uztura programmas

| (4) | 1 gadu vecu bērnu skaits, kuri, pateicoties ES atbalstam, ir pilnībā vakcinēti |
| --- | --- |

(4)

1 gadu vecu bērnu skaits, kuri, pateicoties ES atbalstam, ir pilnībā vakcinēti

| (5) | To studentu skaits, kuri uzņemti sākumskolā

  ir ieguvuši sākumskolas
  un/vai vidējā izglītībā

  vidējo izglītību, apguvuši minimālas lasīšanas un matemātikas prasmes
  un apmācībā, pateicoties ES atbalstam

  piedalījušies apmācībā
  ,
  izmantojot Savienības atbalstu [Gr. 531] |
| --- | --- |

(5)

To studentu skaits, kuri uzņemti sākumskolā

  ir ieguvuši sākumskolas
  un/vai vidējā izglītībā

  vidējo izglītību, apguvuši minimālas lasīšanas un matemātikas prasmes
  un apmācībā, pateicoties ES atbalstam

  piedalījušies apmācībā
  ,
  izmantojot Savienības atbalstu [Gr. 531]

| (6) | Ar ES atbalstu samazinātas vai novērstas siltumnīcefekta gāzu emisijas (K tonnas CO2eq) |
| --- | --- |

(6)

Ar ES atbalstu samazinātas vai novērstas siltumnīcefekta gāzu emisijas (K tonnas CO2eq)

| (7) | Izmantojot ES atbalstu, aizsargātas un/vai ilgtspējīgi apsaimniekotas jūras, sauszemes un saldūdens ekosistēmu teritorijas |
| --- | --- |

(7)

Izmantojot ES atbalstu, aizsargātas un/vai ilgtspējīgi apsaimniekotas jūras, sauszemes un saldūdens ekosistēmu teritorijas

| (8) | Sasniegtais ieguldījumu sviras efekts un multiplikatora efekts |
| --- | --- |

(8)

Sasniegtais ieguldījumu sviras efekts un multiplikatora efekts

| (9) | Politiskā stabilitāte un vardarbības rādītāja neesība
  , pamatojoties uz sākotnējo novērtējumu [Gr. 532] |
| --- | --- |

(9)

Politiskā stabilitāte un vardarbības rādītāja neesība
  , pamatojoties uz sākotnējo novērtējumu [Gr. 532]

| (10) | To procesu skaits, kas saistīti ar partnervalstu praksi tirdzniecības, ieguldījumu un uzņēmējdarbības jomā, vai ES iekšpolitikas ārējās dimensijas veicināšana, kas ir ietekmēta |
| --- | --- |

(10)

To procesu skaits, kas saistīti ar partnervalstu praksi tirdzniecības, ieguldījumu un uzņēmējdarbības jomā, vai ES iekšpolitikas ārējās dimensijas veicināšana, kas ir ietekmēta

Ja nepieciešams, visus rādītājus

  rādītāju sadala pēc dzimuma
  ,
  un 2), 3) un 5) rādītāju
  sadala pa dzimumiem.
  pēc dzimuma un vecuma. [Gr. 533]

VIIa PIELIKUMS

Partnervalstis, attiecībā uz kurām Savienības palīdzība ir apturēta.

[Izstrādā Komisija saskaņā ar 15.a pantu.] [Gr. 534]

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/409 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/409

---

P8_TA(2019)0299

Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA III) ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (COM(2018)0465 – C8-0274/2018 – 2018/0247(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0465), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0465),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0274/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0274/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0174/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0174/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 110, 22.3.2019., 156. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 8. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0247

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 231/2014 (4) zaudēs spēku 2020. gada 31. decembrī. Lai saglabātu Savienības ārējo darbību efektivitāti, būtu jāturpina piemērot ārējās palīdzības plānošanas un sniegšanas satvaru. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 231/2014 (4) zaudēs spēku 2020. gada 31. decembrī. Lai saglabātu Savienības ārējo darbību efektivitāti, būtu jāturpina piemērot ārējās palīdzības plānošanas un sniegšanas satvaru.

| (2) | Pirmspievienošanās instrumenta mērķi ievērojami atšķiras no

  mērķis ir sagatavot I pielikumā uzskaitītos saņēmējus (“saņēmēji”) turpmākai dalībai Savienībā un atbalstīt to pievienošanās procesu, ņemot vērā
  Savienības ārējās darbības vispārējiem mērķiem, jo šā instrumenta uzdevums ir sagatavot I pielikumā uzskaitītos saņēmējus turpmākai dalībai Savienībā un atbalstīt to pievienošanās procesu.

  vispārējos mērķus
  ,
  tostarp pamattiesību un principu ievērošanu, kā arī cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma aizsardzību un veicināšanu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā
  . Tāpēc ir svarīgi ieviest īpašu instrumentu

  Lai gan pievienošanās specifika ir pamatots iemesls īpašam instrumentam
  paplašināšanās atbalstam, vienlaikus nodrošinot, ka tas papildina

  šā instrumenta mērķiem un darbībām vajadzētu būt saskanīgiem ar
  Savienības ārējās darbības vispārīgos mērķus

  vispārīgajiem mērķiem
  un it īpaši Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta
  mērķiem, un papildināt minētos
  mērķus. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(2)

Pirmspievienošanās instrumenta mērķi ievērojami atšķiras no

  mērķis ir sagatavot I pielikumā uzskaitītos saņēmējus (“saņēmēji”) turpmākai dalībai Savienībā un atbalstīt to pievienošanās procesu, ņemot vērā
  Savienības ārējās darbības vispārējiem mērķiem, jo šā instrumenta uzdevums ir sagatavot I pielikumā uzskaitītos saņēmējus turpmākai dalībai Savienībā un atbalstīt to pievienošanās procesu.

  vispārējos mērķus
  ,
  tostarp pamattiesību un principu ievērošanu, kā arī cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma aizsardzību un veicināšanu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā
  . Tāpēc ir svarīgi ieviest īpašu instrumentu

  Lai gan pievienošanās specifika ir pamatots iemesls īpašam instrumentam
  paplašināšanās atbalstam, vienlaikus nodrošinot, ka tas papildina

  šā instrumenta mērķiem un darbībām vajadzētu būt saskanīgiem ar
  Savienības ārējās darbības vispārīgos mērķus

  vispārīgajiem mērķiem
  un it īpaši Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta
  mērķiem, un papildināt minētos
  mērķus. [Gr. 1]

| (3) | Līguma par Eiropas Savienību

  LES
  49. pantā ir noteikts, ka jebkura Eiropas valsts, kas ievēro vērtības, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, un apņemas sekmēt šīs vērtības, var iesniegt pieteikumu, lai
  kļūtu

  to uzņem Savienībā. Eiropas valsts, kas iesniegusi pieteikumu pievienoties Savienībai, var kļūt par
  Savienības
  dalībvalsti. tikai tad, kad ir apliecināts, ka tā atbilst dalības kritērijiem, kas tika noteikti Eiropadomes 1993. gada jūnija sanāksmē Kopenhāgenā (“Kopenhāgenas kritēriji”), un ar noteikumu, ka Savienība spēj integrēt jauno dalībvalsti. Kopenhāgenas kritēriji attiecas uz to iestāžu stabilitāti, kas nodrošina demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un minoritāšu tiesību ievērošanu un aizsardzību, uz funkcionējošas tirgus ekonomikas pastāvēšanu, kā arī uz spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus spēkus Savienībā un uz spēju uzņemties ne tikai Līgumos paredzētās tiesības, bet arī pienākumus, tostarp pievienoties politiskās, ekonomiskās un monetārās savienības mērķiem.

  Minētās vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur pastāv plurālisms, diskriminācijas aizliegums, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(3)

Līguma par Eiropas Savienību

  LES
  49. pantā ir noteikts, ka jebkura Eiropas valsts, kas ievēro vērtības, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, un apņemas sekmēt šīs vērtības, var iesniegt pieteikumu, lai
  kļūtu

  to uzņem Savienībā. Eiropas valsts, kas iesniegusi pieteikumu pievienoties Savienībai, var kļūt par
  Savienības
  dalībvalsti. tikai tad, kad ir apliecināts, ka tā atbilst dalības kritērijiem, kas tika noteikti Eiropadomes 1993. gada jūnija sanāksmē Kopenhāgenā (“Kopenhāgenas kritēriji”), un ar noteikumu, ka Savienība spēj integrēt jauno dalībvalsti. Kopenhāgenas kritēriji attiecas uz to iestāžu stabilitāti, kas nodrošina demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un minoritāšu tiesību ievērošanu un aizsardzību, uz funkcionējošas tirgus ekonomikas pastāvēšanu, kā arī uz spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus spēkus Savienībā un uz spēju uzņemties ne tikai Līgumos paredzētās tiesības, bet arī pienākumus, tostarp pievienoties politiskās, ekonomiskās un monetārās savienības mērķiem.

  Minētās vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur pastāv plurālisms, diskriminācijas aizliegums, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība. [Gr. 2]

| (4) | Paplašināšanās procesa pamatā ir noteikti kritēriji, kā arī taisnīgi un stingri nosacījumi. Katrs saņēmējs tiek novērtētas,

  novērtēts
  , pamatojoties uz nopelniem. Panāktā progresa novērtējuma un trūkumu uzskaites mērķis ir I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem sniegt stimulus un vadlīnijas vajadzīgo tālejošo reformu turpināšanā. Lai paplašināšanās izredzes kļūtu par realitāti, joprojām būtiska ir stingra apņemšanās ievērot principu “pamatjautājumi vispirms” (5).
  Labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība, kas balstīta uz divpusēju strīdu galīgu, iekļaujošu un saistošu atrisinājumu, ir būtiski paplašināšanās procesa elementi, kas ir svarīgi Savienības drošībai un stabilitātei kopumā.
   Virzība uz pievienošanos ir atkarīga no tā, kā katrs pieteikuma iesniedzējs ievēro Savienības vērtības, un no tā spējas veikt
  un īstenot
  nepieciešamās reformas, lai pielāgotu savu politisko, institucionālo, tiesisko,
  sociālo,
  administratīvo un ekonomisko sistēmu Savienības noteikumiem, standartiem, politikas nostādnēm un praksēm.
  Sarunu programmā ir noteiktas prasības ar katru kandidātvalsti īstenotajās pievienošanās sarunās gūtā progresa novērtēšanai. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(4)

Paplašināšanās procesa pamatā ir noteikti kritēriji, kā arī taisnīgi un stingri nosacījumi. Katrs saņēmējs tiek novērtētas,

  novērtēts
  , pamatojoties uz nopelniem. Panāktā progresa novērtējuma un trūkumu uzskaites mērķis ir I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem sniegt stimulus un vadlīnijas vajadzīgo tālejošo reformu turpināšanā. Lai paplašināšanās izredzes kļūtu par realitāti, joprojām būtiska ir stingra apņemšanās ievērot principu “pamatjautājumi vispirms” (5).
  Labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība, kas balstīta uz divpusēju strīdu galīgu, iekļaujošu un saistošu atrisinājumu, ir būtiski paplašināšanās procesa elementi, kas ir svarīgi Savienības drošībai un stabilitātei kopumā.
   Virzība uz pievienošanos ir atkarīga no tā, kā katrs pieteikuma iesniedzējs ievēro Savienības vērtības, un no tā spējas veikt
  un īstenot
  nepieciešamās reformas, lai pielāgotu savu politisko, institucionālo, tiesisko,
  sociālo,
  administratīvo un ekonomisko sistēmu Savienības noteikumiem, standartiem, politikas nostādnēm un praksēm.
  Sarunu programmā ir noteiktas prasības ar katru kandidātvalsti īstenotajās pievienošanās sarunās gūtā progresa novērtēšanai. [Gr. 3]

| (4a) | Jebkura Eiropas valsts, kas iesniegusi pieteikumu pievienoties Savienībai, var kļūt par Savienības dalībvalsti tikai tad, kad ir apliecināts, ka tā pilnībā atbilst pievienošanās kritērijiem, kas tika noteikti Eiropadomes 1993. gada jūnija sanāksmē Kopenhāgenā (“Kopenhāgenas kritēriji”), un ar noteikumu, ka Savienība spēj integrēt jauno dalībvalsti. Kopenhāgenas kritēriji attiecas uz to iestāžu stabilitāti, kas nodrošina demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un minoritāšu tiesību ievērošanu un aizsardzību, uz funkcionējošas tirgus ekonomikas pastāvēšanu, kā arī uz spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus spēkus Savienībā un uz spēju uzņemties ne tikai Līgumos paredzētās tiesības, bet arī pienākumus, tostarp īstenot politiskās, ekonomiskās un monetārās savienības mērķus. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4a)

Jebkura Eiropas valsts, kas iesniegusi pieteikumu pievienoties Savienībai, var kļūt par Savienības dalībvalsti tikai tad, kad ir apliecināts, ka tā pilnībā atbilst pievienošanās kritērijiem, kas tika noteikti Eiropadomes 1993. gada jūnija sanāksmē Kopenhāgenā (“Kopenhāgenas kritēriji”), un ar noteikumu, ka Savienība spēj integrēt jauno dalībvalsti. Kopenhāgenas kritēriji attiecas uz to iestāžu stabilitāti, kas nodrošina demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un minoritāšu tiesību ievērošanu un aizsardzību, uz funkcionējošas tirgus ekonomikas pastāvēšanu, kā arī uz spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus spēkus Savienībā un uz spēju uzņemties ne tikai Līgumos paredzētās tiesības, bet arī pienākumus, tostarp īstenot politiskās, ekonomiskās un monetārās savienības mērķus. [Gr. 4]

| (5) | Savienības paplašināšanās politika ir ieguldījums Eiropas mierā, drošībā

  neatņemama Savienības ārējās darbības daļa, kas veicina mieru, drošību
  ,
  labklājību
  un stabilitātē.

  stabilitāti gan Savienībā, gan ārpus tās robežām
  . Tā nodrošina plašākas ekonomiskās un tirdzniecības iespējas, kas sniedz abpusēju ieguvumu gan Savienībai, gan valstīm, kuras vēlas kļūt par tās dalībvalstīm
  , un vienlaikus tiek ievērots pakāpeniskas integrācijas princips, tā nodrošinot, lai saņēmēju pārveide norisinātos bez traucējumiem
  . Potenciālās dalības Savienībā iespējai piemīt
  spēcīga
  transformējoša ietekme, un tā rada pozitīvas izmaiņas demokrātijā, politikā, ekonomikā un sabiedrībā. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Savienības paplašināšanās politika ir ieguldījums Eiropas mierā, drošībā

  neatņemama Savienības ārējās darbības daļa, kas veicina mieru, drošību
  ,
  labklājību
  un stabilitātē.

  stabilitāti gan Savienībā, gan ārpus tās robežām
  . Tā nodrošina plašākas ekonomiskās un tirdzniecības iespējas, kas sniedz abpusēju ieguvumu gan Savienībai, gan valstīm, kuras vēlas kļūt par tās dalībvalstīm
  , un vienlaikus tiek ievērots pakāpeniskas integrācijas princips, tā nodrošinot, lai saņēmēju pārveide norisinātos bez traucējumiem
  . Potenciālās dalības Savienībā iespējai piemīt
  spēcīga
  transformējoša ietekme, un tā rada pozitīvas izmaiņas demokrātijā, politikā, ekonomikā un sabiedrībā. [Gr. 5]

| (6) | Eiropas Komisija savā paziņojumā “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (6) atkārtoti apstiprināja noteiktas, uz sasniegumiem balstītas Rietumbalkānu izredzes dalībai ES. Tas ir spēcīgs pamudinājums visam Rietumbalkānu reģionam un ES saistību apliecinājums attiecībā uz reģiona nākotni Eiropā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Komisija savā paziņojumā “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (6) atkārtoti apstiprināja noteiktas, uz sasniegumiem balstītas Rietumbalkānu izredzes dalībai ES. Tas ir spēcīgs pamudinājums visam Rietumbalkānu reģionam un ES saistību apliecinājums attiecībā uz reģiona nākotni Eiropā.

| (7) | Palīdzībai vajadzētu tikt sniegtai

  Palīdzība būtu jāsniedz arī
  saskaņā ar Savienības noslēgtajiem
  starptautiskajiem
  nolīgumiem, ar I pielikumā uzskaitītajiem

  tostarp nolīgumiem ar
  saņēmējiem. Atbalstam vajadzētu būt vērstam galvenokārt uz palīdzību I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem stiprināt demokrātiskās iestādes un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un valsts pārvaldi, ievērot pamattiesības
  , tostarp minoritāšu tiesības,
  un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļaušanu
  , starptautisku darba standartu ievērošanu attiecībā uz darba ņēmēju tiesībām
  un diskriminācijas novēršanu
  attiecībā uz neaizsargātām grupām, tostarp bērniem un cilvēkiem ar invaliditāti
  . Palīdzībai būtu arī jāatbalsta galvenie principi

  saņēmēju atbilstība galvenajiem principiem
  un tiesības,

  tiesībām
  , kas noteikti

  noteiktas
  Eiropas sociālo tiesību pīlārā (7)

  , kā arī sociālā tirgus ekonomika un konverģence virzībā uz sociālās jomas acquis.
  Sniedzot palīdzību, būtu jāturpina atbalstīt minēto saņēmēju centieni sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, kā arī teritoriālo attīstību, tostarp īstenojot Savienības makroreģionālās stratēģijas
  ar mērķi veidot labas kaimiņattiecības un pastiprināt samierināšanas procesu
  . Palīdzībai būtu
  arī jāveicina nozaru reģionālās sadarbības struktūras un
  saņēmēju ekonomiskā un sociālā attīstība un ekonomikas pārvaldība,
  jāsekmē ekonomiskā integrācija Savienības vienotajā tirgū, tostarp muitas sadarbība, un jāveicina atvērta un taisnīga tirdzniecība,
  atbalstot gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes programmu, tostarp īstenojot reģionālo attīstību
  , kohēziju un integrāciju
  , lauksaimniecības un lauku attīstību, sociālo un nodarbinātības politiku un digitālās ekonomikas un sabiedrības attīstību, kas atbilst arī pamatiniciatīvai “Digitalizācijas programma Rietumbalkāniem”. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(7)

Palīdzībai vajadzētu tikt sniegtai

  Palīdzība būtu jāsniedz arī
  saskaņā ar Savienības noslēgtajiem
  starptautiskajiem
  nolīgumiem, ar I pielikumā uzskaitītajiem

  tostarp nolīgumiem ar
  saņēmējiem. Atbalstam vajadzētu būt vērstam galvenokārt uz palīdzību I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem stiprināt demokrātiskās iestādes un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un valsts pārvaldi, ievērot pamattiesības
  , tostarp minoritāšu tiesības,
  un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļaušanu
  , starptautisku darba standartu ievērošanu attiecībā uz darba ņēmēju tiesībām
  un diskriminācijas novēršanu
  attiecībā uz neaizsargātām grupām, tostarp bērniem un cilvēkiem ar invaliditāti
  . Palīdzībai būtu arī jāatbalsta galvenie principi

  saņēmēju atbilstība galvenajiem principiem
  un tiesības,

  tiesībām
  , kas noteikti

  noteiktas
  Eiropas sociālo tiesību pīlārā (7)

  , kā arī sociālā tirgus ekonomika un konverģence virzībā uz sociālās jomas acquis.
  Sniedzot palīdzību, būtu jāturpina atbalstīt minēto saņēmēju centieni sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, kā arī teritoriālo attīstību, tostarp īstenojot Savienības makroreģionālās stratēģijas
  ar mērķi veidot labas kaimiņattiecības un pastiprināt samierināšanas procesu
  . Palīdzībai būtu
  arī jāveicina nozaru reģionālās sadarbības struktūras un
  saņēmēju ekonomiskā un sociālā attīstība un ekonomikas pārvaldība,
  jāsekmē ekonomiskā integrācija Savienības vienotajā tirgū, tostarp muitas sadarbība, un jāveicina atvērta un taisnīga tirdzniecība,
  atbalstot gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes programmu, tostarp īstenojot reģionālo attīstību
  , kohēziju un integrāciju
  , lauksaimniecības un lauku attīstību, sociālo un nodarbinātības politiku un digitālās ekonomikas un sabiedrības attīstību, kas atbilst arī pamatiniciatīvai “Digitalizācijas programma Rietumbalkāniem”. [Gr. 6]

| (7a) | Ņemot vērā reformu procesa pārveidojošo raksturu paplašināšanās procesā kandidātvalstīs, Savienībai būtu jāpalielina centieni, nosakot Savienības finansējuma galveno jomu prioritātes, piemēram, iestāžu un drošības veidošana, un jāpalielina atbalsts kandidātvalstīm projektu īstenošanā, lai aizsargātu kandidātvalstis no ietekmes, kas nav ES ietekme. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(7a)

Ņemot vērā reformu procesa pārveidojošo raksturu paplašināšanās procesā kandidātvalstīs, Savienībai būtu jāpalielina centieni, nosakot Savienības finansējuma galveno jomu prioritātes, piemēram, iestāžu un drošības veidošana, un jāpalielina atbalsts kandidātvalstīm projektu īstenošanā, lai aizsargātu kandidātvalstis no ietekmes, kas nav ES ietekme. [Gr. 7]

| (7b) | Savienības centieni atbalstīt reformu panākumus kandidātvalstīs, izmantojot IPA finansējumu, būtu pienācīgi jāpaziņo kandidātvalstīs, kā arī dalībvalstīs. Šajā sakarā Savienībai būtu jāpastiprina saziņas un kampaņu centieni, lai nodrošinātu IPA finansējuma kā galvenā ES instrumenta mieram un stabilitātei paplašināšanās jomā pamanāmību. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(7b)

Savienības centieni atbalstīt reformu panākumus kandidātvalstīs, izmantojot IPA finansējumu, būtu pienācīgi jāpaziņo kandidātvalstīs, kā arī dalībvalstīs. Šajā sakarā Savienībai būtu jāpastiprina saziņas un kampaņu centieni, lai nodrošinātu IPA finansējuma kā galvenā ES instrumenta mieram un stabilitātei paplašināšanās jomā pamanāmību. [Gr. 8]

| (7c) | Tiek atzīta budžeta veicināšanas un izpildes svarīgā nozīme attiecībā uz iestāžu veidošanu, kas savukārt palīdzēs paredzēt iespējamās drošības problēmas un novērst iespējamas turpmākās nelikumīgās migrācijas plūsmas uz dalībvalstīm. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(7c)

Tiek atzīta budžeta veicināšanas un izpildes svarīgā nozīme attiecībā uz iestāžu veidošanu, kas savukārt palīdzēs paredzēt iespējamās drošības problēmas un novērst iespējamas turpmākās nelikumīgās migrācijas plūsmas uz dalībvalstīm. [Gr. 9]

| (8) | Savienībai būtu jāsniedz atbalsts pārejai uz tādu pievienošanos, kas, pamatojoties uz pieredzi, dotu ieguvumu I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Šajā sadarbībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tās pieredzes apmaiņai, kuru dalībvalstis guvušas reformu procesā. |
| --- | --- |

(8)

Savienībai būtu jāsniedz atbalsts pārejai uz tādu pievienošanos, kas, pamatojoties uz pieredzi, dotu ieguvumu I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Šajā sadarbībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tās pieredzes apmaiņai, kuru dalībvalstis guvušas reformu procesā.

| (9) | Uzlabota stratēģiskā un operatīvā sadarbība drošības
  un aizsardzības nozares reformas
  jomā starp Savienību un I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem ir būtiska, lai efektīvi un produktīvi risinātu drošības
  , organizētās noziedzības
  un terorisma draudus. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(9)

Uzlabota stratēģiskā un operatīvā sadarbība drošības
  un aizsardzības nozares reformas
  jomā starp Savienību un I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem ir būtiska, lai efektīvi un produktīvi risinātu drošības
  , organizētās noziedzības
  un terorisma draudus. [Gr. 10]

| (9a) | Darbībām, kuras paredz ar šo regulu izveidotais instruments, būtu arī jāatbalsta palīdzības sniegšana saņēmējiem, lai tie varētu pakāpeniski panākt atbilstību kopējai ārpolitikai un drošības politikai (KĀDP), un ierobežojošu pasākumu, kā arī plašākas Savienības ārpolitikas īstenošana starptautiskās iestādēs un daudzpusējos forumos. Komisijai būtu jāmudina saņēmēji ievērot pasaules kārtību, kas ir balstīta uz noteikumiem un vērtībām, un sadarboties saistībā ar daudzpusēju attiecību veicināšanu un turpmāku starptautiskās tirdzniecības sistēmas stiprināšanu, tostarp PTO reformām. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(9a)

Darbībām, kuras paredz ar šo regulu izveidotais instruments, būtu arī jāatbalsta palīdzības sniegšana saņēmējiem, lai tie varētu pakāpeniski panākt atbilstību kopējai ārpolitikai un drošības politikai (KĀDP), un ierobežojošu pasākumu, kā arī plašākas Savienības ārpolitikas īstenošana starptautiskās iestādēs un daudzpusējos forumos. Komisijai būtu jāmudina saņēmēji ievērot pasaules kārtību, kas ir balstīta uz noteikumiem un vērtībām, un sadarboties saistībā ar daudzpusēju attiecību veicināšanu un turpmāku starptautiskās tirdzniecības sistēmas stiprināšanu, tostarp PTO reformām. [Gr. 11]

| (10) | Ir svarīgi vēl vairāk pastiprināt sadarbību

  Sadarbība
  migrācijas, tostarp robežu pārvaldības
  un kontroles
  , jomā, nodrošinot piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai, apmainoties ar informāciju, stiprinot migrācijas sniegtos ieguvumus attīstībai, atvieglinot likumīgo migrāciju un darbaspēka migrāciju, pastiprinot robežkontroli, un turpinot mūsu centienus cīņā pret

  centieni novērst un aizkavēt
  neatbilstīgo migrāciju
  un iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu
  ,
  cīņa pret
  cilvēku tirdzniecību un migrantu

  cilvēku
  kontrabandu
  ir svarīgs aspekts sadarbībā starp Savienību un saņēmējiem
  . [Gr. 12] |
| --- | --- |

(10)

Ir svarīgi vēl vairāk pastiprināt sadarbību

  Sadarbība
  migrācijas, tostarp robežu pārvaldības
  un kontroles
  , jomā, nodrošinot piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai, apmainoties ar informāciju, stiprinot migrācijas sniegtos ieguvumus attīstībai, atvieglinot likumīgo migrāciju un darbaspēka migrāciju, pastiprinot robežkontroli, un turpinot mūsu centienus cīņā pret

  centieni novērst un aizkavēt
  neatbilstīgo migrāciju
  un iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu
  ,
  cīņa pret
  cilvēku tirdzniecību un migrantu

  cilvēku
  kontrabandu
  ir svarīgs aspekts sadarbībā starp Savienību un saņēmējiem
  . [Gr. 12]

| (11) | Tiesiskuma stiprināšana, tostarp
  tiesu iestāžu neatkarības nodrošināšana,
  cīņa pret korupciju
  , nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu
  un organizēto noziedzību, un laba pārvaldība, tostarp valsts pārvaldes reforma, joprojām ir galvenie uzdevumi lielākajai daļai I pielikumā uzskaitīto saņēmēju,

  atbalsta sniegšana cilvēktiesību aizstāvjiem, nepārtraukta saskaņošana pārredzamības jomā, publiskais iepirkums, konkurence, valsts atbalsts
  ,
  intelektuālais īpašums
  un minētajiem

  ārvalstu investīcijas joprojām ir galvenie uzdevumi, un
  saņēmējiem tie ir būtiski, lai tuvinātos Savienībai un vēlāk pilnvērtīgi uzņemtos ES

  sagatavotos pilnībā uzņemties Savienības
  dalībvalsts pienākumus. Ņemot vērā to, ka minētajās jomās veiktās reformas noris ilgākā termiņā un ka ir jāgūst manāmi rezultāti, saskaņā ar šo regulu sniegtai finansiālajai palīdzībai iespējami īsā laikā būtu jāapmierina I pielikumā uzskaitīto saņēmēju vajadzības.

  sniegtā finansiālā palīdzība būtu jāplāno tā, lai iespējami īsā laikā atrisinātu minētās problēmas
  . [Gr. 13] |
| --- | --- |

(11)

Tiesiskuma stiprināšana, tostarp
  tiesu iestāžu neatkarības nodrošināšana,
  cīņa pret korupciju
  , nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu
  un organizēto noziedzību, un laba pārvaldība, tostarp valsts pārvaldes reforma, joprojām ir galvenie uzdevumi lielākajai daļai I pielikumā uzskaitīto saņēmēju,

  atbalsta sniegšana cilvēktiesību aizstāvjiem, nepārtraukta saskaņošana pārredzamības jomā, publiskais iepirkums, konkurence, valsts atbalsts
  ,
  intelektuālais īpašums
  un minētajiem

  ārvalstu investīcijas joprojām ir galvenie uzdevumi, un
  saņēmējiem tie ir būtiski, lai tuvinātos Savienībai un vēlāk pilnvērtīgi uzņemtos ES

  sagatavotos pilnībā uzņemties Savienības
  dalībvalsts pienākumus. Ņemot vērā to, ka minētajās jomās veiktās reformas noris ilgākā termiņā un ka ir jāgūst manāmi rezultāti, saskaņā ar šo regulu sniegtai finansiālajai palīdzībai iespējami īsā laikā būtu jāapmierina I pielikumā uzskaitīto saņēmēju vajadzības.

  sniegtā finansiālā palīdzība būtu jāplāno tā, lai iespējami īsā laikā atrisinātu minētās problēmas
  . [Gr. 13]

| (12) | Pievienošanās procesā joprojām būtiska ir parlamentārā dimensija. Tādēļ
  saskaņā ar līdzdalības demokrātijas principu Komisijai būtu jāsekmē

  jāveicina parlamentārās spējas stiprināšana,
  parlamentārā uzraudzība, katrā I pielikumā uzskaitītajā

  demokrātiskās procedūras un taisnīga pārstāvība katrā
  saņēmējā valstī. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(12)

Pievienošanās procesā joprojām būtiska ir parlamentārā dimensija. Tādēļ
  saskaņā ar līdzdalības demokrātijas principu Komisijai būtu jāsekmē

  jāveicina parlamentārās spējas stiprināšana,
  parlamentārā uzraudzība, katrā I pielikumā uzskaitītajā

  demokrātiskās procedūras un taisnīga pārstāvība katrā
  saņēmējā valstī. [Gr. 14]

| (13) | I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem

  Saņēmējiem
  ir jābūt labāk sagatavotiem risināt globālās problēmas, piemēram, problēmas, kas saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un klimata pārmaiņām, un jāpielāgojas Savienības centieniem risināt minētos jautājumus. Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņu problemātiku, saskaņā ar ES apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) šai programmai vajadzētu palīdzēt rīcību klimata politikas jomā integrēt Savienības politikā un sasniegt kopējo mērķi, kurš paredz, ka 25 % no ES budžeta izdevumiem jāatbalsta klimata jomas mērķu sasniegšana. Paredzams, ka

  Veicot darbības
  saskaņā ar šo programmu, veiktās darbības

  būtu jācenšas vismaz
  16 % no programmas kopējā finansējuma ļaus novirzīt klimata mērķu sasniegšanai
  , cenšoties panākt to, lai līdz 2027. gadam ar klimatu saistīti izdevumi sasniegtu 30 % no DFS izdevumiem. Vides projektiem pārrobežu piesārņojuma novēršanai vajadzētu būt prioritāriem.
  Sagatavojot un īstenojot

  izpildot
  programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un šīs programmas kopējais ieguldījums būtu jāiekļauj attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(13)

I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem

  Saņēmējiem
  ir jābūt labāk sagatavotiem risināt globālās problēmas, piemēram, problēmas, kas saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un klimata pārmaiņām, un jāpielāgojas Savienības centieniem risināt minētos jautājumus. Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņu problemātiku, saskaņā ar ES apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) šai programmai vajadzētu palīdzēt rīcību klimata politikas jomā integrēt Savienības politikā un sasniegt kopējo mērķi, kurš paredz, ka 25 % no ES budžeta izdevumiem jāatbalsta klimata jomas mērķu sasniegšana. Paredzams, ka

  Veicot darbības
  saskaņā ar šo programmu, veiktās darbības

  būtu jācenšas vismaz
  16 % no programmas kopējā finansējuma ļaus novirzīt klimata mērķu sasniegšanai
  , cenšoties panākt to, lai līdz 2027. gadam ar klimatu saistīti izdevumi sasniegtu 30 % no DFS izdevumiem. Vides projektiem pārrobežu piesārņojuma novēršanai vajadzētu būt prioritāriem.
  Sagatavojot un īstenojot

  izpildot
  programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un šīs programmas kopējais ieguldījums būtu jāiekļauj attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos. [Gr. 15]

| (14) | Saskaņā ar šo instrumentu veiktajām darbībām būtu jāatbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošana, kas ir universāla programma, kuru ES un tās dalībvalstis ir pilnībā apņēmušās īstenot un kuru atbalsta visi I pielikumā uzskaitītie saņēmēji. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar šo instrumentu veiktajām darbībām būtu jāatbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošana, kas ir universāla programma, kuru ES un tās dalībvalstis ir pilnībā apņēmušās īstenot un kuru atbalsta visi I pielikumā uzskaitītie saņēmēji.

| (15) | Ar šo regulu nosaka finansējumu visam programmas laikam, kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes galvenā atsauces summa [atsauce pēc vajadzības jāatjaunina saskaņā ar jauno iestāžu nolīgumu: ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (8) 17. punkta nozīmē]. |
| --- | --- |

(15)

Ar šo regulu nosaka finansējumu visam programmas laikam, kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes galvenā atsauces summa [atsauce pēc vajadzības jāatjaunina saskaņā ar jauno iestāžu nolīgumu: ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (8) 17. punkta nozīmē].

| (16) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina sniegtās

  ārējā finansējuma
  palīdzības atbilstība prasībām, saskaņotība
  , konsekvence
  un papildināmība, jo īpaši regulāri apspriežoties un bieži apmainoties ar informāciju palīdzības sniegšanas cikla dažādos posmos. Būtu jāveic arī pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu labāku koordināciju un papildināmību, tostarp regulāri apspriežoties ar citiem līdzekļu devējiem. Vajadzētu palielināt

  Šajā procesā nozīmīga loma būtu jāpiešķir dažādām neatkarīgām
  pilsoniskās sabiedrības nozīmi – gan programmās,

  organizācijām un dažādu veidu un līmeņu vietējām iestādēm. Saskaņā ar iekļaujošas partnerības principu pilsoniskās sabiedrības organizācijām vajadzētu gan piedalīties to programmu izstrādē, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā
  , kuras īsteno

  izpilda
  valdības struktūras, gan pilsoniskās sabiedrības kā tiešas

  būt
  Savienības palīdzības saņēmējas nozīmi.

  tiešām saņēmējām
  . [Gr. 16] |
| --- | --- |

(16)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina sniegtās

  ārējā finansējuma
  palīdzības atbilstība prasībām, saskaņotība
  , konsekvence
  un papildināmība, jo īpaši regulāri apspriežoties un bieži apmainoties ar informāciju palīdzības sniegšanas cikla dažādos posmos. Būtu jāveic arī pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu labāku koordināciju un papildināmību, tostarp regulāri apspriežoties ar citiem līdzekļu devējiem. Vajadzētu palielināt

  Šajā procesā nozīmīga loma būtu jāpiešķir dažādām neatkarīgām
  pilsoniskās sabiedrības nozīmi – gan programmās,

  organizācijām un dažādu veidu un līmeņu vietējām iestādēm. Saskaņā ar iekļaujošas partnerības principu pilsoniskās sabiedrības organizācijām vajadzētu gan piedalīties to programmu izstrādē, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā
  , kuras īsteno

  izpilda
  valdības struktūras, gan pilsoniskās sabiedrības kā tiešas

  būt
  Savienības palīdzības saņēmējas nozīmi.

  tiešām saņēmējām
  . [Gr. 16]

| (17) | Rīcības prioritātes, lai sasniegtu attiecīgo politikas jomu mērķus,

  Attiecīgajās politikas jomās būtu jānosaka katram saņēmējam konkrēti un izmērāmi mērķi
  , kurus atbalstīs saskaņā ar

  papildina rīcības prioritātes
  šo regulu, būtu jānosaka

  mērķu sasniegšanai
  plānošanas satvarā, ko Komisija Savienības daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam ir izstrādājusi, sadarbībā

  izmantojot deleģētos aktus
  .
  Plānošanas satvars būtu jāizstrādā partnerībā
  ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, pamatojoties uz paplašināšanās programmu un to konkrētajām vajadzībām, saskaņā ar vispārējiem un konkrētiem mērķiem, kas definēti šajā regulā, un
  Savienības ārējās darbības principiem,
  pienācīgi ņemot vērā attiecīgās valstu stratēģijas
  un Eiropas Parlamenta attiecīgās rezolūcijas. Attiecīgā gadījumā šajā partnerībā būtu jāiesaista kompetentās iestādes, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Komisijai vajadzētu veicināt attiecīgo ieinteresēto personu sadarbību un līdzekļu devēju koordināciju. Plānošanas satvars pēc vidusposma novērtēšanas būtu jāpārskata
  . Plānošanas satvarā būtu jānosaka atbalstāmās jomas, izmantojot indikatīvu sadalījumu pa atbalsta jomām, tostarp ar klimatu saistīto izdevumu aplēses. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(17)

Rīcības prioritātes, lai sasniegtu attiecīgo politikas jomu mērķus,

  Attiecīgajās politikas jomās būtu jānosaka katram saņēmējam konkrēti un izmērāmi mērķi
  , kurus atbalstīs saskaņā ar

  papildina rīcības prioritātes
  šo regulu, būtu jānosaka

  mērķu sasniegšanai
  plānošanas satvarā, ko Komisija Savienības daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam ir izstrādājusi, sadarbībā

  izmantojot deleģētos aktus
  .
  Plānošanas satvars būtu jāizstrādā partnerībā
  ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, pamatojoties uz paplašināšanās programmu un to konkrētajām vajadzībām, saskaņā ar vispārējiem un konkrētiem mērķiem, kas definēti šajā regulā, un
  Savienības ārējās darbības principiem,
  pienācīgi ņemot vērā attiecīgās valstu stratēģijas
  un Eiropas Parlamenta attiecīgās rezolūcijas. Attiecīgā gadījumā šajā partnerībā būtu jāiesaista kompetentās iestādes, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Komisijai vajadzētu veicināt attiecīgo ieinteresēto personu sadarbību un līdzekļu devēju koordināciju. Plānošanas satvars pēc vidusposma novērtēšanas būtu jāpārskata
  . Plānošanas satvarā būtu jānosaka atbalstāmās jomas, izmantojot indikatīvu sadalījumu pa atbalsta jomām, tostarp ar klimatu saistīto izdevumu aplēses. [Gr. 17]

| (18) | Savienības
  un saņēmēju kopējās
  interesēs ir palīdzēt I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem to centienos veikt
  to politisko, tiesību un ekonomikas sistēmu
  reformas, lai pievienotos Savienībai. Palīdzība būtu jāpārvalda, pastiprinātu uzmanību pievēršot rezultātiem

  ievērojot uz sniegumu balstītu pieeju
  un sniedzot
  būtiskus
  stimulus
  lietderīgākai un efektīvākai līdzekļu izmantošanai
  tiem, kuri apliecina apņemšanos veikt reformas, efektīvi izmantojot pirmspievienošanās palīdzību un gūstot panākumus dalības kritēriju izpildē.
  Palīdzība būtu jāpiešķir saskaņā ar taisnīgas daļas principu, paredzot skaidras sekas būtiskas pasliktināšanās vai progresa trūkuma gadījumos attiecībā uz cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesībām. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(18)

Savienības
  un saņēmēju kopējās
  interesēs ir palīdzēt I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem to centienos veikt
  to politisko, tiesību un ekonomikas sistēmu
  reformas, lai pievienotos Savienībai. Palīdzība būtu jāpārvalda, pastiprinātu uzmanību pievēršot rezultātiem

  ievērojot uz sniegumu balstītu pieeju
  un sniedzot
  būtiskus
  stimulus
  lietderīgākai un efektīvākai līdzekļu izmantošanai
  tiem, kuri apliecina apņemšanos veikt reformas, efektīvi izmantojot pirmspievienošanās palīdzību un gūstot panākumus dalības kritēriju izpildē.
  Palīdzība būtu jāpiešķir saskaņā ar taisnīgas daļas principu, paredzot skaidras sekas būtiskas pasliktināšanās vai progresa trūkuma gadījumos attiecībā uz cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesībām. [Gr. 18]

| (18a) | Komisijai būtu jānosaka skaidri uzraudzības un novērtēšanas mehānismi, lai nodrošinātu, ka mērķi un darbības attiecībā uz dažādiem saņēmējiem joprojām ir atbilstīgi un izpildāmi, un lai regulāri novērtētu progresu. Šajā nolūkā katram mērķim būtu jāparedz viens vai vairāki snieguma rādītāji, lai izvērtētu, kā saņēmēji ir pieņēmuši reformas un tās konkrēti īstenojuši. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(18a)

Komisijai būtu jānosaka skaidri uzraudzības un novērtēšanas mehānismi, lai nodrošinātu, ka mērķi un darbības attiecībā uz dažādiem saņēmējiem joprojām ir atbilstīgi un izpildāmi, un lai regulāri novērtētu progresu. Šajā nolūkā katram mērķim būtu jāparedz viens vai vairāki snieguma rādītāji, lai izvērtētu, kā saņēmēji ir pieņēmuši reformas un tās konkrēti īstenojuši. [Gr. 19]

| (19) | Pāreja no pirmspievienošanās finansējuma tiešas pārvaldības, ko veic Komisija, uz netiešu pārvaldību, ko veic I pielikumā uzskaitītie saņēmēji, būtu jāveic pakāpeniski un ņemot vērā minēto saņēmēju attiecīgās spējas.
  Šī pāreja būtu jāpārtrauc vai jāaptur konkrētās politikas jomās vai programmās, ja saņēmēji nepilda attiecīgos pienākumus vai nepārvalda Savienības līdzekļus saskaņā ar pieņemtajiem noteikumiem, principiem un mērķiem. Šādā lēmumā būtu pienācīgi jāapsver jebkādas iespējamas negatīvas ekonomiskās un sociālās sekas.
  Sniedzot palīdzību, būtu jāturpina izmantot struktūras un instrumentus, kas pirmspievienošanās procesā ir apliecinājuši savu vērtību. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(19)

Pāreja no pirmspievienošanās finansējuma tiešas pārvaldības, ko veic Komisija, uz netiešu pārvaldību, ko veic I pielikumā uzskaitītie saņēmēji, būtu jāveic pakāpeniski un ņemot vērā minēto saņēmēju attiecīgās spējas.
  Šī pāreja būtu jāpārtrauc vai jāaptur konkrētās politikas jomās vai programmās, ja saņēmēji nepilda attiecīgos pienākumus vai nepārvalda Savienības līdzekļus saskaņā ar pieņemtajiem noteikumiem, principiem un mērķiem. Šādā lēmumā būtu pienācīgi jāapsver jebkādas iespējamas negatīvas ekonomiskās un sociālās sekas.
  Sniedzot palīdzību, būtu jāturpina izmantot struktūras un instrumentus, kas pirmspievienošanās procesā ir apliecinājuši savu vērtību. [Gr. 20]

| (20) | Savienībai būtu jācenšas maksimāli efektīvi izmantot pieejamos resursus, lai optimizētu savas ārējās darbības ietekmi. Tas būtu jāpanāk ar Savienības ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību
  , konsekvenci
  un papildināmību, kā arī veidojot sinerģiju ar citām Savienības politikas jomām un programmām
  , lai novērstu dublēšanu ar citiem esošiem ārējās finansēšanas instrumentiem
  . Attiecīgā gadījumā tas ietver saskaņotību un papildināmību ar makrofinansiālo palīdzību. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(20)

Savienībai būtu jācenšas maksimāli efektīvi izmantot pieejamos resursus, lai optimizētu savas ārējās darbības ietekmi. Tas būtu jāpanāk ar Savienības ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību
  , konsekvenci
  un papildināmību, kā arī veidojot sinerģiju ar citām Savienības politikas jomām un programmām
  , lai novērstu dublēšanu ar citiem esošiem ārējās finansēšanas instrumentiem
  . Attiecīgā gadījumā tas ietver saskaņotību un papildināmību ar makrofinansiālo palīdzību. [Gr. 21]

| (21) | Lai maksimāli palielinātu apvienoto pasākumu ietekmi kopīga mērķa sasniegšanai, šai regulai būtu jāspēj dot ieguldījumu saskaņā ar citām programmām veiktās darbībās, ja vien ar ieguldījumu netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas. |
| --- | --- |

(21)

Lai maksimāli palielinātu apvienoto pasākumu ietekmi kopīga mērķa sasniegšanai, šai regulai būtu jāspēj dot ieguldījumu saskaņā ar citām programmām veiktās darbībās, ja vien ar ieguldījumu netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas.

| (21a) | Neskarot budžeta procedūru un ar saņēmējiem noslēgtajos starptautiskajos nolīgumos paredzētos noteikumus par palīdzības apturēšanu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas I pielikuma grozīšanu, lai apturētu vai daļēji apturētu Savienības palīdzību. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto gadījumos, kad vērojama konsekventa pasliktināšanās attiecībā uz vienu vai vairākiem Kopenhāgenas kritērijiem vai kad saņēmējs neievēro demokrātijas principus, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības vai pārkāpj ar Savienību noslēgtajos attiecīgajos nolīgumos paustās apņemšanās. Ja Komisija konstatē, ka palīdzības apturēšanas iemesli vairs nepastāv, tai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I pielikumu un atjaunotu Savienības palīdzību. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(21a)

Neskarot budžeta procedūru un ar saņēmējiem noslēgtajos starptautiskajos nolīgumos paredzētos noteikumus par palīdzības apturēšanu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas I pielikuma grozīšanu, lai apturētu vai daļēji apturētu Savienības palīdzību. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto gadījumos, kad vērojama konsekventa pasliktināšanās attiecībā uz vienu vai vairākiem Kopenhāgenas kritērijiem vai kad saņēmējs neievēro demokrātijas principus, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības vai pārkāpj ar Savienību noslēgtajos attiecīgajos nolīgumos paustās apņemšanās. Ja Komisija konstatē, ka palīdzības apturēšanas iemesli vairs nepastāv, tai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I pielikumu un atjaunotu Savienības palīdzību. [Gr. 22]

| (22) | Saskaņā ar šo regulu piešķirtais finansējums būtu jāizmanto, lai finansētu saskaņā ar programmas” Erasmus” starptautisko dimensiju veiktās darbības, kas būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) .../... (“Erasmus” regula) (9). |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar šo regulu piešķirtais finansējums būtu jāizmanto, lai finansētu saskaņā ar programmas” Erasmus” starptautisko dimensiju veiktās darbības, kas būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) .../... (“Erasmus” regula) (9).

| (23) | Uz šo regulu būtu jāattiecina horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz
  LESD
  322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (10) (“Finanšu regula”) un jo īpaši ievieš procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, finansiālu palīdzību, budžeta atbalstu, trasta fondus, finanšu instrumentus un budžeta garantijas, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudi. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. |
| --- | --- |

(23)

Uz šo regulu būtu jāattiecina horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz
  LESD
  322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (10) (“Finanšu regula”) un jo īpaši ievieš procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, finansiālu palīdzību, budžeta atbalstu, trasta fondus, finanšu instrumentus un budžeta garantijas, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudi. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.

| (24) | Finansēšanas veidi un īstenošanas

  izpildes
  metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju izpildīt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(24)

Finansēšanas veidi un īstenošanas

  izpildes
  metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju izpildīt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. [Gr. 23]

| (25) | Savienībai būtu jāturpina piemērot kopīgos noteikumus ārējo darbību īstenošanai. Noteikumi un procedūras, lai

  īstenotu piemērotu
  Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai, ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [KASSSI]. Būtu jāparedz sīki izstrādāti papildu noteikumi, lai risinātu konkrētas situācijas, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbību, lauksaimniecības un lauku attīstības politikas jomā. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(25)

Savienībai būtu jāturpina piemērot kopīgos noteikumus ārējo darbību īstenošanai. Noteikumi un procedūras, lai

  īstenotu piemērotu
  Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai, ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [KASSSI]. Būtu jāparedz sīki izstrādāti papildu noteikumi, lai risinātu konkrētas situācijas, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbību, lauksaimniecības un lauku attīstības politikas jomā. [Gr. 24]

| (26) | Ārējās darbības bieži vien tiek īstenotas ļoti nestabilā vidē, kur nepieciešams pastāvīgi un ātri pielāgoties Savienības partneru mainīgajām vajadzībām un pasaules mēroga problēmām, piemēram, tādām ka

  kā
  cilvēktiesības, demokrātija un laba pārvaldība, drošība
  , aizsardzība
  un stabilitāte, klimata pārmaiņas un vide, kā arī

  ekonomikas protekcionisms,
  neatbilstīga migrācija
  un iedzīvotāju piespiedu pārvietošana
  un tās pamatcēloņi. Tādējādi, lai paredzamības principu saskaņotu ar vajadzību ātri reaģēt uz jaunām vajadzībām, ir jāpielāgo programmu finansiālā īstenošana.

  izpilde
  . Lai palielinātu Savienības spēju reaģēt uz neparedzētām vajadzībām, vienlaikus ievērojot principu par Savienības budžeta ikgadēju noteikšanu, šajā regulā būtu jāsaglabā iespēja piemērot elastību, kas jau ir atļauta saskaņā ar Finanšu regulu attiecībā uz citām politikas jomām, proti, piešķirto līdzekļu pārnesumus un atkārtotu piešķiršanu
  , vienlaikus ievērojot šajā regulā noteiktos mērķus un uzdevumus,
  ar mērķi nodrošināt ES līdzekļu efektīvu izmantošanu gan attiecībā uz ES pilsoņiem, gan I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, tādējādi maksimāli palielinot ES līdzekļus, kas pieejami ES ārējās darbības pasākumiem.
  Būtu jāatļauj arī tādi papildu elastības veidi kā pārdale starp prioritātēm, projektu sadalīšana posmos un līgumu virsnormas slēgšana. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(26)

Ārējās darbības bieži vien tiek īstenotas ļoti nestabilā vidē, kur nepieciešams pastāvīgi un ātri pielāgoties Savienības partneru mainīgajām vajadzībām un pasaules mēroga problēmām, piemēram, tādām ka

  kā
  cilvēktiesības, demokrātija un laba pārvaldība, drošība
  , aizsardzība
  un stabilitāte, klimata pārmaiņas un vide, kā arī

  ekonomikas protekcionisms,
  neatbilstīga migrācija
  un iedzīvotāju piespiedu pārvietošana
  un tās pamatcēloņi. Tādējādi, lai paredzamības principu saskaņotu ar vajadzību ātri reaģēt uz jaunām vajadzībām, ir jāpielāgo programmu finansiālā īstenošana.

  izpilde
  . Lai palielinātu Savienības spēju reaģēt uz neparedzētām vajadzībām, vienlaikus ievērojot principu par Savienības budžeta ikgadēju noteikšanu, šajā regulā būtu jāsaglabā iespēja piemērot elastību, kas jau ir atļauta saskaņā ar Finanšu regulu attiecībā uz citām politikas jomām, proti, piešķirto līdzekļu pārnesumus un atkārtotu piešķiršanu
  , vienlaikus ievērojot šajā regulā noteiktos mērķus un uzdevumus,
  ar mērķi nodrošināt ES līdzekļu efektīvu izmantošanu gan attiecībā uz ES pilsoņiem, gan I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, tādējādi maksimāli palielinot ES līdzekļus, kas pieejami ES ārējās darbības pasākumiem.
  Būtu jāatļauj arī tādi papildu elastības veidi kā pārdale starp prioritātēm, projektu sadalīšana posmos un līgumu virsnormas slēgšana. [Gr. 25]

| (27) | Jaunajam Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai plus (EFIA+), balstoties uz iepriekšējo fondu, būtu jāveido integrēta finanšu pakete, kas pasaules mērogā nodrošina finansēšanas spējas dotāciju, budžeta garantiju un citu finanšu instrumentu veidā, tostarp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Saskaņā ar šo regulu veikto darbību pārvaldība arī turpmāk būtu jānodrošina ar Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmu. |
| --- | --- |

(27)

Jaunajam Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai plus (EFIA+), balstoties uz iepriekšējo fondu, būtu jāveido integrēta finanšu pakete, kas pasaules mērogā nodrošina finansēšanas spējas dotāciju, budžeta garantiju un citu finanšu instrumentu veidā, tostarp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Saskaņā ar šo regulu veikto darbību pārvaldība arī turpmāk būtu jānodrošina ar Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmu.

| (28) | Ar garantiju ārējai darbībai būtu jāatbalsta EFIA+ darbības, un IPA III vajadzētu palīdzēt nodrošināt vajadzīgo uzkrājumu attiecībā uz darbībām, kas tiek veiktas par labu I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, tostarp uzkrājumu un saistības, kas izriet no makrofinansiālās palīdzības aizdevumiem. |
| --- | --- |

(28)

Ar garantiju ārējai darbībai būtu jāatbalsta EFIA+ darbības, un IPA III vajadzētu palīdzēt nodrošināt vajadzīgo uzkrājumu attiecībā uz darbībām, kas tiek veiktas par labu I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, tostarp uzkrājumu un saistības, kas izriet no makrofinansiālās palīdzības aizdevumiem.

| (29) | Svarīgi ir nodrošināt, ka pārrobežu sadarbības programmas tiek īstenotas saskaņā ar ārējo darbību programmās izveidoto satvaru un teritoriālās sadarbības regulu. Šajā regulā būtu jānosaka īpaši noteikumi par līdzfinansējumu. |
| --- | --- |

(29)

Svarīgi ir nodrošināt, ka pārrobežu sadarbības programmas tiek īstenotas saskaņā ar ārējo darbību programmās izveidoto satvaru un teritoriālās sadarbības regulu. Šajā regulā būtu jānosaka īpaši noteikumi par līdzfinansējumu.

| (29a) | Pārrobežu sadarbības programmas ir vispamanāmākās Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta programmas, un tās arī ir labi zināmas iedzīvotājiem. Tādējādi pārrobežu sadarbības programmas varētu ievērojami uzlabot ES finansēto projektu pamanāmību kandidātvalstīs. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(29a)

Pārrobežu sadarbības programmas ir vispamanāmākās Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta programmas, un tās arī ir labi zināmas iedzīvotājiem. Tādējādi pārrobežu sadarbības programmas varētu ievērojami uzlabot ES finansēto projektu pamanāmību kandidātvalstīs. [Gr. 26]

| (30) | Gada vai daudzgadu rīcības plāni un pasākumi, kas minēti 8. pantā, veido darba programmas saskaņā ar Finanšu regulu. Gada vai daudzgadu rīcības plāni ietver virkni pasākumu, kas sagrupēti vienā dokumentā. |
| --- | --- |

(30)

Gada vai daudzgadu rīcības plāni un pasākumi, kas minēti 8. pantā, veido darba programmas saskaņā ar Finanšu regulu. Gada vai daudzgadu rīcības plāni ietver virkni pasākumu, kas sagrupēti vienā dokumentā.

| (31) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (11), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (12), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (13) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (14) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot iedarbīgus un samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvo izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (15). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, attiecīgā gadījumā EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem būtu arī nekavējoties jāziņo Komisijai par pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, par kuriem ir saņemta primārā administratīvā vai tiesas konstatācija, un tā jāinformē par administratīvā un tiesas procesa gaitu. Tā kā mērķis ir panākt atbilstību labai praksei dalībvalstīs, šī ziņošana būtu jāveic elektroniski, izmantojot Komisijas izveidoto Pārkāpumu pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (11), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (12), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (13) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (14) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot iedarbīgus un samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvo izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (15). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, attiecīgā gadījumā EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem būtu arī nekavējoties jāziņo Komisijai par pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, par kuriem ir saņemta primārā administratīvā vai tiesas konstatācija, un tā jāinformē par administratīvā un tiesas procesa gaitu. Tā kā mērķis ir panākt atbilstību labai praksei dalībvalstīs, šī ziņošana būtu jāveic elektroniski, izmantojot Komisijas izveidoto Pārkāpumu pārvaldības sistēmu.

| (31a) | Finansējuma piešķiršanai saskaņā ar šo regulu visos gadījumos jānotiek pārredzami, efektīvi, pārskatatbildīgi, depolitizēti un nediskriminējoši, arī nodrošinot vienlīdzīgu sadalījumu, kas atspoguļo reģionu un vietējo pašvaldību vajadzības. Komisijai, priekšsēdētāja vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un jo īpaši Savienības delegācijām būtu cieši jāuzrauga, lai līdzekļu piešķiršanā tiktu izpildīti šie kritēriji un ievēroti pārredzamības, pārskatatbildības un nediskriminēšanas principi. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(31a)

Finansējuma piešķiršanai saskaņā ar šo regulu visos gadījumos jānotiek pārredzami, efektīvi, pārskatatbildīgi, depolitizēti un nediskriminējoši, arī nodrošinot vienlīdzīgu sadalījumu, kas atspoguļo reģionu un vietējo pašvaldību vajadzības. Komisijai, priekšsēdētāja vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un jo īpaši Savienības delegācijām būtu cieši jāuzrauga, lai līdzekļu piešķiršanā tiktu izpildīti šie kritēriji un ievēroti pārredzamības, pārskatatbildības un nediskriminēšanas principi. [Gr. 27]

| (31b) | Komisijai, PV/AP un jo īpaši Savienības delegācijām un saņēmējiem būtu jāuzlabo Savienības pirmspievienošanās palīdzības pamanāmība, lai informētu par Savienības atbalsta pievienoto vērtību. Savienības finansējuma saņēmējiem būtu jāatsaucas uz Savienības finansējuma izcelsmi un jānodrošina tā pienācīga pamanāmība. IPA būtu jāpalīdz finansēt informatīvas darbības, lai dažādu saņēmēju valstu mērķgrupu vidū popularizētu Savienības palīdzības rezultātus. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(31b)

Komisijai, PV/AP un jo īpaši Savienības delegācijām un saņēmējiem būtu jāuzlabo Savienības pirmspievienošanās palīdzības pamanāmība, lai informētu par Savienības atbalsta pievienoto vērtību. Savienības finansējuma saņēmējiem būtu jāatsaucas uz Savienības finansējuma izcelsmi un jānodrošina tā pienācīga pamanāmība. IPA būtu jāpalīdz finansēt informatīvas darbības, lai dažādu saņēmēju valstu mērķgrupu vidū popularizētu Savienības palīdzības rezultātus. [Gr. 28]

| (32) | Lai ņemtu vērā izmaiņas paplašināšanās politikas regulējumā vai būtiskus notikumus I pielikumā uzskaitītajās saņēmējās valstīs, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz II un III pielikumā uzskaitīto palīdzības tematisko prioritāšu pielāgošanu un atjaunināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (16). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(32)

Lai ņemtu vērā izmaiņas paplašināšanās politikas regulējumā vai būtiskus notikumus I pielikumā uzskaitītajās saņēmējās valstīs, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz II un III pielikumā uzskaitīto palīdzības tematisko prioritāšu pielāgošanu un atjaunināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (16). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (33) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz īpašajiem nosacījumiem un struktūrām netiešai pārvaldībai ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un lauku attīstības palīdzības īstenošanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17)
  ]. Izstrādājot vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāņem vērā gūtā pieredze saistībā ar iepriekšējā Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta pārvaldību un īstenošanu. Ja notikumu attīstība to liek darīt, minētie vienotie nosacījumi būtu jāgroza.
  [Gr. 29] |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz īpašajiem nosacījumiem un struktūrām netiešai pārvaldībai ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un lauku attīstības palīdzības īstenošanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17)
  ]. Izstrādājot vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāņem vērā gūtā pieredze saistībā ar iepriekšējā Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta pārvaldību un īstenošanu. Ja notikumu attīstība to liek darīt, minētie vienotie nosacījumi būtu jāgroza.
  [Gr. 29]

| (34) | Saskaņā ar šo regulu izveidotās komitejas kompetencē vajadzētu būt tiesību aktiem un saistībām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (18)
  un Regulu (ES) Nr. 231/2014, kā arī Padomes Regulas (EK) Nr. 389/2006 (19)
  3. panta īstenošanai.
  [Gr. 30] |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar šo regulu izveidotās komitejas kompetencē vajadzētu būt tiesību aktiem un saistībām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (18)
  un Regulu (ES) Nr. 231/2014, kā arī Padomes Regulas (EK) Nr. 389/2006 (19)
  3. panta īstenošanai.
  [Gr. 30]

| (34a) | Eiropas Parlamentam vajadzētu būt pilnībā iesaistītam instrumentu izstrādes, plānošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmos, lai garantētu politisku un demokrātisku kontroli un pārskatatbildību attiecībā uz Savienības finansējumu ārējās darbības jomā. Būtu jāpastiprina dialogs starp iestādēm, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments šīs regulas piemērošanas laikā spēj īstenot sistemātisku un vienmērīgu politisko kontroli, tādējādi uzlabojot gan efektivitāti, gan leģitimitāti. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(34a)

Eiropas Parlamentam vajadzētu būt pilnībā iesaistītam instrumentu izstrādes, plānošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmos, lai garantētu politisku un demokrātisku kontroli un pārskatatbildību attiecībā uz Savienības finansējumu ārējās darbības jomā. Būtu jāpastiprina dialogs starp iestādēm, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments šīs regulas piemērošanas laikā spēj īstenot sistemātisku un vienmērīgu politisko kontroli, tādējādi uzlabojot gan efektivitāti, gan leģitimitāti. [Gr. 31]

| (35) | Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā [agrāk nekā divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(35)

Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā [agrāk nekā divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III).

Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības palīdzības veidi un šādas palīdzības sniegšanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādu definīciju:

| a) | “Pārrobežu sadarbība” ir sadarbība starp ES dalībvalstīm un I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, starp diviem vai vairākiem I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem vai starp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un valstīm un teritorijām, kas uzskaitītas [KASSSI regulas] I pielikumā, kā norādīts [ETS regulas] (20) 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

a)

“Pārrobežu sadarbība” ir sadarbība starp ES dalībvalstīm un I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, starp diviem vai vairākiem I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem vai starp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un valstīm un teritorijām, kas uzskaitītas [KASSSI regulas] I pielikumā, kā norādīts [ETS regulas] (20) 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

| b) | “Palīdzības taisnīgas daļas princips” ir uz sniegumu balstītas pieejas papildināšana ar korektīvu piešķiršanas mehānismu gadījumos, kad saņēmējam sniegtā palīdzība citādi būtu nesamērīgi maza vai liela salīdzinājumā ar citiem saņēmējiem, ņemot vērā skarto iedzīvotāju vajadzības un ar pievienošanās sarunu uzsākšanu saistīto reformu vai šādu sarunu relatīvo virzību. [Gr. 32] |
| --- | --- |

b)

“Palīdzības taisnīgas daļas princips” ir uz sniegumu balstītas pieejas papildināšana ar korektīvu piešķiršanas mehānismu gadījumos, kad saņēmējam sniegtā palīdzība citādi būtu nesamērīgi maza vai liela salīdzinājumā ar citiem saņēmējiem, ņemot vērā skarto iedzīvotāju vajadzības un ar pievienošanās sarunu uzsākšanu saistīto reformu vai šādu sarunu relatīvo virzību. [Gr. 32]

3. pants

IPA III mērķi

1.   IPA III vispārīgais mērķis ir palīdzēt I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem pieņemt un īstenot politiskās, institucionālās, tiesiskās, administratīvās, sociālās un ekonomiskās reformas, kas vajadzīgas, lai šie saņēmēji ievērotu Savienības vērtības un
  acquis un
  pakāpeniski pielāgotos Savienības noteikumiem, standartiem, politikai un praksei ar mērķi nodrošināt dalību Savienībā, tādējādi veicinot to

  mieru,
  stabilitāti, drošību un labklājību
  , kā arī Savienības stratēģiskās intereses
  . [Gr. 33]

2.   IPA III ir šādi konkrēti mērķi:

| a) | stiprināt tiesiskumu, demokrātiju, cilvēktiesību,
  tostarp minoritāšu un bērnu tiesību, dzimumu līdztiesības,
  pamattiesību un starptautisko tiesību ievērošanu, pilsonisko sabiedrību
  , akadēmisko brīvību, mieru
  un drošību, kā arī uzlabot migrācijas pārvlaldību, tostarp robežu pārvaldību;

  kultūras daudzveidības ievērošanu
  ,
  nediskrimināciju un iecietību
  ; [Gr. 34] |
| --- | --- |

a)

stiprināt tiesiskumu, demokrātiju, cilvēktiesību,
  tostarp minoritāšu un bērnu tiesību, dzimumu līdztiesības,
  pamattiesību un starptautisko tiesību ievērošanu, pilsonisko sabiedrību
  , akadēmisko brīvību, mieru
  un drošību, kā arī uzlabot migrācijas pārvlaldību, tostarp robežu pārvaldību;

  kultūras daudzveidības ievērošanu
  ,
  nediskrimināciju un iecietību
  ; [Gr. 34]

| aa) | risināt iedzīvotāju piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas problēmu, nodrošinot droši, reglamentēti un atbilstīgi īstenotu migrāciju un piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai; [Gr. 35] |
| --- | --- |

aa)

risināt iedzīvotāju piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas problēmu, nodrošinot droši, reglamentēti un atbilstīgi īstenotu migrāciju un piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai; [Gr. 35]

| b) | pastiprināt valsts pārvaldes efektivitāti un atbalstīt
  pārredzamību,
  strukturālās reformas
  , tiesu varas neatkarību, cīņu pret korupciju
  un labu pārvaldību visos līmeņos
  , tostarp publiskā iepirkuma, valsts atbalsta, konkurences, ārvalstu investīciju un intelektuālā īpašuma jomā
  ; [Gr. 36] |
| --- | --- |

b)

pastiprināt valsts pārvaldes efektivitāti un atbalstīt
  pārredzamību,
  strukturālās reformas
  , tiesu varas neatkarību, cīņu pret korupciju
  un labu pārvaldību visos līmeņos
  , tostarp publiskā iepirkuma, valsts atbalsta, konkurences, ārvalstu investīciju un intelektuālā īpašuma jomā
  ; [Gr. 36]

| c) | izstrādāt I pielikumā uzskaitīto saņēmēju noteikumus, standartus, politiku un praksi
  , cita starpā attiecībā uz KĀDP, stiprināt uz noteikumiem balstītu daudzpusējo starptautisko kārtību
  un veicināt
  iekšējo un ārējo
  samierināšanu un labas kaimiņattiecības, kā arī
  miera veidošanu un konfliktu novēršanu, cita starpā izmantojot uzticēšanās veidošanu un mediāciju, iekļaujošu un integrētu izglītību,
  tiešus personiskus kontaktus
  , plašsaziņas līdzekļu brīvību
  un saziņu; [Gr. 37] |
| --- | --- |

c)

izstrādāt I pielikumā uzskaitīto saņēmēju noteikumus, standartus, politiku un praksi
  , cita starpā attiecībā uz KĀDP, stiprināt uz noteikumiem balstītu daudzpusējo starptautisko kārtību
  un veicināt
  iekšējo un ārējo
  samierināšanu un labas kaimiņattiecības, kā arī
  miera veidošanu un konfliktu novēršanu, cita starpā izmantojot uzticēšanās veidošanu un mediāciju, iekļaujošu un integrētu izglītību,
  tiešus personiskus kontaktus
  , plašsaziņas līdzekļu brīvību
  un saziņu; [Gr. 37]

| d) | pastiprināt ekonomisko
  , sociālo
  un sociālo

  teritoriālo
  attīstību tostarp

  un kohēziju
  ,
  cita starpā
  izmantojot palielinātu savienojamību un reģionālo attīstību, lauksaimniecību un lauku attīstību un sociālo un nodarbinātības politiku, lai pastiprinātu vides

  samazinot nabadzību un reģionālo nelīdzsvarotību, veicinot sociālo
  aizsardzību palielinātu klimatnoturību, paātrinātu pāreju uz mazoglekļa ekonomiku

  un iekļautību
  ,
  ko nodrošina
  ,
  pastiprinot valsts līmeņa reģionālās sadarbības struktūras, mazos
  un attīstītu digitālo ekonomiku

  vidējos uzņēmumus (MVU), vietējā līmeņa iniciatīvu spējas, atbalstot ieguldījumus lauku apvidos
  un sabiedrību.

  uzlabojot uzņēmējdarbības un ieguldījumu klimatu; [Gr. 38] |
| --- | --- |

d)

pastiprināt ekonomisko
  , sociālo
  un sociālo

  teritoriālo
  attīstību tostarp

  un kohēziju
  ,
  cita starpā
  izmantojot palielinātu savienojamību un reģionālo attīstību, lauksaimniecību un lauku attīstību un sociālo un nodarbinātības politiku, lai pastiprinātu vides

  samazinot nabadzību un reģionālo nelīdzsvarotību, veicinot sociālo
  aizsardzību palielinātu klimatnoturību, paātrinātu pāreju uz mazoglekļa ekonomiku

  un iekļautību
  ,
  ko nodrošina
  ,
  pastiprinot valsts līmeņa reģionālās sadarbības struktūras, mazos
  un attīstītu digitālo ekonomiku

  vidējos uzņēmumus (MVU), vietējā līmeņa iniciatīvu spējas, atbalstot ieguldījumus lauku apvidos
  un sabiedrību.

  uzlabojot uzņēmējdarbības un ieguldījumu klimatu; [Gr. 38]

| da) | pastiprināt vides aizsardzību, palielināt klimatnoturību, paātrināt pāreju uz mazoglekļa ekonomiku un attīstīt digitālo ekonomiku un sabiedrību, tādējādi radot darba iespējas, jo īpaši jauniešiem; [Gr. 39] |
| --- | --- |

da)

pastiprināt vides aizsardzību, palielināt klimatnoturību, paātrināt pāreju uz mazoglekļa ekonomiku un attīstīt digitālo ekonomiku un sabiedrību, tādējādi radot darba iespējas, jo īpaši jauniešiem; [Gr. 39]

| e) | atbalstīt teritoriālo un pārrobežu sadarbību
  , tostarp sadarbību pāri jūras robežām, un pilnveidot tirdzniecības un ekonomiskās attiecības, pilnībā īstenojot spēkā esošos nolīgumus ar Savienību, tādējādi samazinot reģionālo nelīdzsvarotību
  . [Gr. 40] |
| --- | --- |

e)

atbalstīt teritoriālo un pārrobežu sadarbību
  , tostarp sadarbību pāri jūras robežām, un pilnveidot tirdzniecības un ekonomiskās attiecības, pilnībā īstenojot spēkā esošos nolīgumus ar Savienību, tādējādi samazinot reģionālo nelīdzsvarotību
  . [Gr. 40]

3.   Atbilstīgi konkrētajiem mērķiem II pielikumā ir izklāstītas tematiskās prioritātes palīdzības sniegšanai, ņemot vērā I pielikumā uzskaitīto saņēmēju vajadzības un spējas. Tematiskās prioritātes pārrobežu sadarbībai starp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem ir noteiktas III pielikumā. Katra no minētajām tematiskajām prioritātēm var palīdzēt sasniegt vienu vai vairākus konkrētus mērķus.

4. pants

Budžets

1.   Finansējums IPA III īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir 14 500 000 000

  13 009 976 000 EUR 2018. gada cenās (14 663 401 000
   EUR faktiskajās cenās). [Gr. 41]

2.   Saskaņā ar [KASSSI regulas] 20. pantu šā

  Šā
  panta 1. punktā minēto summu var izmantot

  minētās summas noteiktu daļu izmanto
  tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga programmas īstenošanai,

  izpildei
  ,
  kurā ietver

  piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām,

  darbības, atbalstu institucionālajai nostiprināšanai un administratīvo spēju veidošanai
  , tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām un jebkurām darbībām, kas saistītas ar pirmspievienošanās palīdzības pēctecības programmas sagatavošanu. [Gr. 42]

5. pants

Vairākprogrammu noteikumi

1.   Īstenojot

  Piemērojot
  šo regulu, būtu jānodrošina saskanība, sinerģija un papildināmība ar citām Savienības ārējās darbības jomām un citām attiecīgajām Savienības politikas jomām un programmām, kā arī politikas saskaņotība attīstībai. [Gr. 43]

2.   
  Regula (ES) .../...
  [KASSSI regula] attiecas uz darbībām, kas īstenotas

  izpildītas
  saskaņā ar šo regulu, ja tās ir minētas šajā regulā. [Gr. 44]

3.   IPA III veicina darbības, kas izveidotas saskaņā ar šo regulu [“Erasmus”]. Šo fondu izmantošanai piemēro [Regulu (ES) “Erasmus”]. Šajā nolūkā IPA III ieguldījumu iekļauj vienotajā indikatīvajā plānošanas dokumentā, kas minēts [KASSSI regulas]11. panta 7. punktā un pieņemts saskaņā ar minētajā regulā noteiktajām procedūrām.

4.   Palīdzību saskaņā ar IPA III var sniegt tāda veida darbībām, kas ir paredzētas saskaņā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (21), Eiropas Sociālo fondu plus (22), un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (23)

  un Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu, ko īsteno valsts līmenī, kā arī pārrobežu, starptautiskā, starpreģionālā vai makroreģionālā kontekstā
  . [Gr. 45]

4.a
     
  Daļu IPA III resursu Komisija piešķir nolūkā sagatavot I pielikumā uzskaitītos saņēmējus dalībai Eiropas strukturālajos un investīciju fondos (ESI fondos), jo īpaši Eiropas Sociālajā fondā (ESF). [Gr. 46]

5.   ERAF sniedz ieguldījumu programmās vai pasākumos, kuru mērķis ir pārrobežu sadarbība starp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un
  vienu vai vairākām
  dalībvalstīm. Šīs programmas un pasākumus pieņem Komisija saskaņā ar 16. pantu. IPA pārrobežu sadarbības programmu ieguldījuma summu nosaka saskaņā ar [ETS regulas]10. panta 3. punktu
  ar maksimālo robežvērtību IPA III ieguldījumam 85 % apmērā
  . IPA pārrobežu sadarbības programmas pārvalda saskaņā ar [ETS regulu]. [Gr. 47]

6.   IPA III var sniegt ieguldījumu starptautiskās un starpreģionālās sadarbības programmās vai pasākumos, kurus izveido un īsteno saskaņā ar [ETS regulu] un kuros piedalās šīs regulas I pielikumā uzskaitītie saņēmēji.

7.   Vajadzības gadījumā citas Savienības programmas var sniegt ieguldījumu darbībās, kas izveidotas saskaņā ar šīs regulas 8. pantu, ar noteikumu, ka ieguldījums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Šī regula var arī palīdzēt īstenot saskaņā ar citām Savienības programmām izveidotos pasākumus, ar noteikumu, ka ieguldījums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Šādos gadījumos darba programmā, kas attiecas uz šīm darbībām, nosaka piemērojamos noteikumus.

8.   Pienācīgi pamatotos apstākļos un lai nodrošinātu Savienības finansējuma saskaņotību un efektivitāti vai lai veicinātu reģionālo sadarbību, Komisija var nolemt attiecināt 8. panta 1. punktā minētās darbības programmas un pasākumus arī uz valstīm, teritorijām un reģioniem, kas nav minēti I pielikumā, ja īstenojamajai

  piemērojamajai
  programmai vai pasākumam ir globālas, reģionālas vai pārrobežu iezīmes. [Gr. 48]

II NODAĻA

STRATĒĢISKĀ PLĀNOŠANA

6. pants

Politikas satvars un vispārīgie principi

1.   Paplašināšanās politikas regulējums, ko noteikusi Eiropadome un Padome, nolīgumi, kas nosaka juridiski saistošas attiecības ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, kā arī attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas, Komisijas paziņojumi vai Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgi paziņojumi veido vispārējo

  visaptverošo
  politikas satvaru šīs regulas īstenošanai.

  piemērošanai
  . Komisija nodrošina palīdzības un
  vispārējās
  paplašināšanās politikas regulējuma saskaņotību.

PV/AP un Komisija nodrošina Savienības ārējās darbības un paplašināšanās politikas saskaņošanu saistībā ar 3. pantā noteiktajiem politikas mērķiem.

Komisija koordinē plānošanu saskaņā ar šo regulu, atbilstīgi iesaistot EĀDD.

Palīdzība ir jāsniedz atbilstīgi paplašināšanās politikas regulējumam. [Gr. 49]

2.   Šīs regulas ietvaros īstenotajās programmās un darbībās integrē klimata pārmaiņas, vides aizsardzību
  , cilvēktiesību konfliktu novēršanu un atrisināšanu, migrāciju, iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu, drošību, sociālo un reģionālo kohēziju, nabadzības samazināšanu
  un dzimumu līdztiesību un attiecīgā gadījumā ņem vērā ilgtspējīgas attīstības mērķu (24) savstarpējo saikni, lai veicinātu integrētas darbības, kas var radīt papildu ieguvumus un saskaņotā veidā sasniegt vairākus mērķus.
  To mērķis ir vismaz 16 % no kopējā finansējuma ieguldīt klimata mērķos. [Gr. 50]

3.   Komisija un dalībvalstis sadarbojas, lai nodrošinātu saskaņotību, un tiecas novērst

  novērš
  dublēšanos starp palīdzību, kas sniegta saskaņā ar IPA III, un citiem Savienības, dalībvalstu un Eiropas Investīciju bankas sniegtās palīdzības veidiem, atbilstīgi noteiktajiem principiem darbības koordinācijas stiprināšanai ārējās palīdzības jomā un politikas un procedūru saskaņošanai, jo īpaši starptautiskajiem palīdzības efektivitātes principiem (25). Koordinācija ietver regulāras konsultācijas, biežu informācijas apmaiņu dažādos palīdzības cikla posmos un iekļaujošas sanāksmes, kuru mērķis ir palīdzības koordinēšana, un tā veido būtisku posmu dalībvalstu un Savienības plānošanas procesos.
  Palīdzības mērķis ir nodrošināt pielāgošanos Savienības stratēģijai gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, līdzekļu efektīvu un lietderīgu izmantošanu, partnerības principa īstenošanas kārtību un integrētu pieeju teritoriālajai attīstībai. [Gr. 51]

3.a
     
  Komisija darbojas partnerībā ar saņēmējiem. Attiecīgā gadījumā partnerībā
  iesaista
  kompetentās valsts un vietējās iestādes, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, dodot tām iespēju veikt nozīmīgus uzdevumus plānošanas, īstenošanas un uzraudzības posmos.

Komisija veicina attiecīgo ieinteresēto personu savstarpēju koordināciju. Ar IPA III palīdzību tiek stiprinātas pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, cita starpā attiecīgā gadījumā tām tieši saņemot palīdzību. [Gr. 52]

4.   Sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija veic arī vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu koordināciju un papildināmību ar daudzpusējām un reģionālām organizācijām un iestādēm kā, piemēram, starptautiskām organizācijām un finanšu iestādēm, aģentūrām un ārpus Savienības esošiem līdzekļu devējiem.

III NODAĻA

ĪSTENOŠANA

  PLĀNOŠANAS SATVARS UN IZPILDE

ĪSTENOŠANA

PLĀNOŠANAS SATVARS UN IZPILDE

7. pants

IPA plānošanas satvars

1.   Saskaņā

  Šo regulu papildina
  ar IPA
  III sniegtā palīdzība balstās uz

  IPA
  plānošanas satvaru, lai īstenotu

  paredzot papildu noteikumus par to, kā tiek īstenoti
  3. pantā minētos konkrētos mērķus.

  minētie konkrētie mērķi
  . IPA plānošanas satvaru Savienības daudzgadu finanšu shēmas laikposmam

  Komisija
  izstrādā Komisija.

  ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar šā panta 3. punktu
  .

Komisija savlaicīgi pirms plānošanas perioda sākuma iesniedz Eiropas Parlamentam attiecīgos plānošanas dokumentus. Šajos dokumentos norāda indikatīvus piešķīrumus dalījumā pa tematiem un, ja iespējams, pa valstīm/reģioniem, aptverot paredzētos rezultātus un izvēlētos palīdzības pasākumus. [Gr. 54]

1.a
     
  Eiropas Parlaments un Padome apstiprina ikgadējās apropriācijas, ievērojot daudzgadu finanšu shēmas robežvērtības laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam. [Gr. 55]

2.   IPA plānošanas satvarā pienācīgi ņem vērā attiecīgās
  Eiropas Parlamenta rezolūcijas un nostājas,
  valstu stratēģijas un nozaru politiku. [Gr. 56]

Palīdzība tiek paredzēta un pielāgota I pielikumā uzskaitīto saņēmēju konkrētajai situācijai, ņemot vērā vajadzīgos papildu centienus, lai nodrošinātu atbilstību dalības kritērijiem, kā arī minēto saņēmēju spējas. Palīdzība tiek diferencēta pēc apjoma un intensitātes atbilstīgi vajadzībām, saistībām reformu jomā un minēto reformu īstenošanas rezultātiem.

3.   Neskarot
  šā panta
  4. punktu,
  Komisija ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar 14. pantu pieņem

  IPA plānošanas satvaru, Komisija pieņem ar īstenošanas aktu. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar komitejas pārbaudes procedūru, kas minēta 16. pantā.

  tostarp nosacījumus taisnīgas daļas principa īstenošanai. IPA plānošanas satvara termiņš beidzas ne vēlāk kā 2025. gada 30. jūnijā. Komisija līdz 2025. gada 30. jūnijam pieņem jaunu IPA plānošanas satvaru, pamatojoties uz vidusposma novērtējumu, kas ir saskaņots ar citiem ārējās finansēšanas instrumentiem, un ņemot vērā attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas. Vajadzības gadījumā Komisija var arī pārskatīt IPA plānošanas satvara efektīvu īstenošanu, jo īpaši gadījumos, kad būtiski mainās 6. pantā minētais politikas satvars, un ņemot vērā attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas. [Gr. 57]

4.   Plānošanas satvaru pārrobežu sadarbībai ar dalībvalstīm Komisija pieņem saskaņā ar [ETS regulas] 10. panta 1. punktu.

5.   IPA plānošanas satvarā iekļauj rādītājus,

  satvars ir balstīts uz skaidriem un pārbaudāmiem snieguma rādītājiem, kas noteikti IV pielikumā
  , lai novērtētu virzību uz šajā satvarā iekļauto mērķu sasniegšanu
  , cita starpā virzību un rezultātus turpmāk minētajās jomās:

| a) | demokrātija, tiesiskums un neatkarīga un efektīva tiesu sistēma; |
| --- | --- |

a)

demokrātija, tiesiskums un neatkarīga un efektīva tiesu sistēma;

| b) | cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp pie minoritātēm un neaizsargātām iedzīvotāju grupām piederošu personu tiesības; |
| --- | --- |

b)

cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp pie minoritātēm un neaizsargātām iedzīvotāju grupām piederošu personu tiesības;

| c) | dzimumu līdztiesība un sieviešu tiesības; |
| --- | --- |

c)

dzimumu līdztiesība un sieviešu tiesības;

| d) | cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

d)

cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību;

| e) | samierināšana, miera veidošana, labas kaimiņattiecības; |
| --- | --- |

e)

samierināšana, miera veidošana, labas kaimiņattiecības;

| f) | plašsaziņas līdzekļu brīvība; |
| --- | --- |

f)

plašsaziņas līdzekļu brīvība;

| g) | klimata pārmaiņu problēmu risināšana, ievērojot Parīzes nolīgumā paredzētās prasības. |
| --- | --- |

g)

klimata pārmaiņu problēmu risināšana, ievērojot Parīzes nolīgumā paredzētās prasības.

Komisija savos gada ziņojumos iekļauj virzību attiecībā pret šiem rādītājiem.

Eiropas Parlaments un Padome regulāri apspriež uz sniegumu balstīto pieeju, kas tiek īstenota saskaņā ar šo regulu. [Gr. 123]

7.a pants

Vidusposma pārskatīšana un novērtēšana

1.
     
  Komisija pieņem jaunu IPA plānošanas satvaru, pamatojoties uz vidusposma novērtējumu. Komisija ne vēlāk kā 2024. gada 30. jūnijā iesniedz vidusposma novērtējuma ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Vidusposma novērtējuma ziņojums attiecas uz laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim, un tajā izvērtē Savienības ieguldījumu šīs regulas mērķu sasniegšanā, izmantojot rādītājus, ar kuriem novērtē gūtos rezultātus, un jebkādus konstatējumus un secinājumus par šīs regulas ietekmi.

Eiropas Parlaments var sniegt ieguldījumu šajā novērtējumā. Komisija un EĀDD rīko apspriešanos ar galvenajām ieinteresētajām personām un saņēmējiem, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Komisija un EĀDD pievērš īpašu uzmanību tam, lai tiktu nodrošināta visatstumtāko grupu pārstāvība.

Komisija arī novērtē savu darbību ietekmi un efektivitāti katrā intervences jomā un plānošanas efektivitāti, izmantojot ārējus novērtējumus. Komisija un EĀDD ņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumus un nostājas par neatkarīgiem ārējiem novērtējumiem. Vidusposma novērtējumā izvērtē Savienības sniegumu attiecībā uz šajā regulā noteikto mērķu sasniegšanu.

2.
     
  Vidusposma novērtējuma ziņojumā aplūko arī efektivitāti, pievienoto vērtību, vienkāršotās un racionalizētās ārējās finansēšanas struktūras darbību, iekšējo un ārējo saskaņotību un šīs regulas mērķu turpmāko nozīmīgumu, finansēto darbību papildināmību un sinerģiju, pasākumu ieguldījumu saskaņotā Savienības ārējā darbībā un attiecīgā gadījumā to, cik lielā mērā sabiedrība saņēmējvalstīs ir informēta par Savienības finansiālo atbalstu.

3.
     
  Vidusposma novērtējuma ziņojumu sagatavo ar konkrētu mērķi uzlabot Savienības finansējuma izmantošanu. Tajā iekļauto informāciju izmanto, pieņemot lēmumus par to darbību veidu atjaunošanu, grozīšanu vai apturēšanu, kuras īsteno saskaņā ar šo regulu.

4.
     
  Vidusposma novērtējuma ziņojumā iekļauj arī konsolidētu informāciju no attiecīgajiem ikgadējiem ziņojumiem par visu finansējumu, ko reglamentē ar šo regulu, tostarp ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem un iemaksām trasta fondos, norādot izdevumu sadalījumu pa saņēmējvalstīm, finanšu instrumentu izmantojumu, saistībām un maksājumiem.

5.
     
  Komisija paziņo savu novērtējumu secinājumus, kas papildināti ar tās apsvērumiem, Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstīm. Rezultātus iekļauj programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.

6.
     
  Saskaņā ar šo regulu sniegtā Savienības finansējuma novērtēšanas procesā Komisija iesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un attiecīgā gadījumā var censties veikt kopīgus novērtējumus ar dalībvalstīm, cieši iesaistot saņēmējus.

7.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei šajā pantā minēto vidusposma novērtējuma ziņojumu, kam attiecīgā gadījumā pievieno tiesību aktu priekšlikumus, ar kuriem veic vajadzīgos grozījumus šajā regulā.

8.
     
  Regulas piemērošanas laikposma beigās, bet ne vēlāk kā trīs gadus pēc 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic regulas galīgo novērtējumu, ievērojot tos pašus noteikumus, kas attiecas uz šajā pantā minētā vidusposma novērtējuma veikšanu. [Gr. 124]

7.b pants

Palīdzības apturēšana

1.
     
  Ja saņēmējs neievēro demokrātijas principu, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesības un pamatbrīvības vai kodoldrošības standartus vai pārkāpj saistības, kas noteiktas attiecīgajos ar Savienību noslēgtajos nolīgumos, vai ja pastāvīgi pasliktinās viena vai vairāku Kopenhāgenas kritēriju izpilde, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 14. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu šīs regulas I pielikumu nolūkā apturēt vai daļēji apturēt Savienības palīdzību. Daļējas apturēšanas gadījumā norāda programmas, uz kurām attiecas apturēšana.

2.
     
  Ja Komisija konstatē, ka palīdzības apturēšanas iemesli vairs nepastāv, tā ir pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 14. pantu, lai grozītu I pielikumu un atjaunotu Savienības palīdzību.

3.
     
  Daļējas apturēšanas gadījumā Savienības palīdzību pirmām kārtām izmanto, lai atbalstītu pilsoniskās sabiedrības organizācijas un nevalstiskos dalībniekus saistībā ar pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt cilvēktiesības un pamatbrīvības un atbalstīt demokratizācijas un dialoga procesus partnervalstīs.

4.
     
  Pieņemot lēmumus, Komisija pienācīgi ņem vērā attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas. [Gr. 125]

7.c pants

Pārvaldība

Horizontāla vadības grupa, ko veido visi attiecīgie Komisijas un EĀDD dienesti un vada PV/AP vai minētā biroja pārstāvis, ir atbildīga par šā instrumenta vadību, koordinēšanu un pārvaldību visā pārvaldības ciklā, lai nodrošinātu visa Savienības ārējā finansējuma konsekvenci, efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību. PV/AP nodrošina Savienības ārējās darbības vispārējo politisko koordināciju. Visā instrumenta programmu sagatavošanas, plānošanas un piemērošanas ciklā PV/AP un EĀDD sadarbojas ar attiecīgajiem Komisijas locekļiem un dienestiem, kurus nosaka, pamatojoties uz paredzētās darbības veidu un mērķiem un balstoties uz to pieredzi. PV/AP, EĀDD un Komisija sagatavo visus lēmumu priekšlikumus saskaņā ar Komisijas procedūrām un iesniedz tos pieņemšanai.

Eiropas Parlaments ir pilnībā iesaistīts ārējās finansēšanas instrumentu izstrādes, plānošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmos, lai garantētu politisku kontroli, demokrātisku pārbaudi un pārskatatbildību attiecībā uz Savienības finansējumu ārējās darbības jomā. [Gr. 126]

8. pants

Īstenošanas

  Izpildes
  pasākumi un metodes [Gr. 62]

1.   Palīdzību saskaņā ar IPA III īsteno

  izpilda
  tiešā pārvaldībā vai netiešā pārvaldībā atbilstoši Finanšu regulai, izmantojot gada vai daudzgadu rīcības plānus un pasākumus, kas minēti [KASSSI regulas] II sadaļas III
  a nodaļā
  . nodaļā. III
  a nodaļā
  . Šai regulai piemēro [KASSSI regulas] II sadaļas III nodaļu, izņemot 24. panta [“Atbilstīgās personas un tiesību subjekti”] 1. punktu.
  [Gr. 63]

1.a
     
  Netiešo pārvaldību var atcelt, ja saņēmējs nespēj vai nevēlas pārvaldīt piešķirtos līdzekļus saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, principiem un mērķiem. Ja saņēmējs neievēro demokrātijas principus, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības vai pārkāpj saistības, kas noteiktas attiecīgajos ar Savienību noslēgtajos nolīgumos, Komisija konkrētās politikas jomās vai programmās var netiešo pārvaldību, ko īsteno ar minēto saņēmēju, mainīt uz netiešo pārvaldību, ko īsteno viena vai vairākas uzticamākas struktūras, kuras nav saņēmējs, vai uz tiešu pārvaldību. [Gr. 64]

1.b
     
  Komisija risina dialogu ar Eiropas Parlamentu un ņem vērā Eiropas Parlamenta nostāju jomās, kurās tas īsteno savas palīdzības programmas, piemēram, spēju veidošanas un vēlēšanu novērošanas jomā. [Gr. 65]

2.   Saskaņā ar šo regulu rīcības plānus var pieņemt uz laikposmu, kas nepārsniedz septiņus gadus.

2.a
     
  Komisija pilnībā iesaista Eiropas Parlamentu jautājumos, kas attiecas uz pasākumu plānošanu un īstenošanu saskaņā ar šo pantu, tostarp attiecībā uz jebkādām paredzētām būtiskām izmaiņām vai piešķīrumiem. [Gr. 66]

2.b
     
  Vispārējā vai nozaru budžeta atbalsta izmaksāšana ir atkarīga no tā, vai ir panākts pietiekams progress ar saņēmēju saskaņoto mērķu īstenošanā.

Komisija piemēro Regulas (ES) .../... [KASSSI regulas] 23. panta 4. punktā noteiktos budžeta atbalsta nosacījumu kritērijus. Tā veic pasākumus ar mērķi samazināt Savienības budžeta atbalsta finansējumu vai apturēt tā sniegšanu gadījumos, kad pārvaldības un kontroles sistēmās ir vērojami sistēmiski pārkāpumi vai nav panākts pietiekams progress ar saņēmēju saskaņoto mērķu īstenošanā.

Komisijas veikto palīdzības atjaunošanu pēc šajā pantā minētās apturēšanas papildina ar mērķtiecīgu atbalstu valsts revīzijas iestādēm. [Gr. 67]

IIIa nodaļa

IIIa nodaļa

Izpilde [Gr. 68]

Izpilde

8.a pants

Rīcības plāni un pasākumi

1.
     
  Komisija pieņem gada vai daudzgadu rīcības plānus vai pasākumus. Pasākumi var būt atsevišķu pasākumu, īpašu pasākumu, atbalsta pasākumu vai ārkārtas palīdzības pasākumu veidā. Rīcības plāni un pasākumi katrai darbībai nosaka mērķus, ko tiecas sasniegt, iecerētos rezultātus un galvenās darbības, piemērošanas metodes, budžetu un jebkādus saistītus atbalsta izdevumus.

2.
     
  Rīcības plānu pamatā ir plānošanas dokumenti, izņemot gadījumos, kas minēti 3. un 4. punktā.

Vajadzības gadījumā darbību var pieņemt kā atsevišķu pasākumu pirms vai pēc rīcības plānu pieņemšanas. Individuālu pasākumu pamatā ir plānošanas dokumenti, izņemot gadījumos, kas minēti 3. punktā, un citos pienācīgi pamatotos gadījumos.

Neparedzētu vajadzību vai apstākļu gadījumā un ja finansējums no piemērotākiem avotiem nav iespējams, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Regulas ... [KASSSI regula] 34. pantu, nosakot īpašus pasākumus, kas nav balstīti uz plānošanas dokumentiem.

3.
     
  Regulas ... [KASSSI regula] 4. panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto ātrās reaģēšanas darbību izpildei var izmantot gada vai daudzgadu rīcības plānus un individuālus pasākumus.

4.
     
  Komisija var pieņemt ārkārtas palīdzības pasākumus ātrās reaģēšanas darbību vajadzībām, kā minēts Regulas .. [KASSSI regula] 4. panta 4. punkta a) apakšpunktā.

5.
     
  Saskaņā ar 19. panta 3. un 4. punktu veikto pasākumu maksimālais ilgums var būt 18 mēneši, un tos var pagarināt vēl divas reizes uz laiku līdz sešiem mēnešiem (maksimāli līdz kopējam ilgumam — 30 mēneši), ja to izpildi kavē objektīvi un neparedzēti šķēršļi, ar noteikumu, ka nepalielinās pasākuma veikšanai paredzēto līdzekļu apjoms.

Ilgstošas krīzes un konflikta gadījumos Komisija var pieņemt otru ārkārtas palīdzības pasākumu, kura ilgums var būt līdz 18 mēnešiem. Pienācīgi pamatotos gadījumos var pieņemt papildu pasākumus, ja ir svarīga šajā punktā noteiktās Savienības darbības nepārtrauktība un to nevar nodrošināt ar citiem līdzekļiem. [Gr. 69]

8.b pants

Atbalsta pasākumi

1.
     
  Savienības finansējums var segt izdevumus, kuri paredzēti instrumenta izpildes un tā mērķu sasniegšanas atbalstam, tostarp attiecībā uz administratīvo atbalstu, kas saistīts ar šādai izpildei vajadzīgajām sagatavošanas, turpmākām, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kā arī izdevumus, kuri galvenajai mītnei un Savienības delegācijām rodas, nodrošinot administratīvo atbalstu, kas vajadzīgs programmai, un saskaņā ar šo regulu finansēto operāciju, tostarp informācijas un komunikācijas darbību, kā arī korporatīvo informācijas tehnoloģijas sistēmu, pārvaldībai.

2.
     
  Ja atbalsta izdevumi nav iekļauti rīcības plānos vai pasākumos, kas minēti 8.c pantā, Komisija attiecīgā gadījumā pieņem atbalsta pasākumus. Savienības finansējums atbalsta pasākumu satvarā var segt:

| a) | pētījumus, sanāksmes, informāciju, izpratnes veidošanu, apmācību, gūtās pieredzes un paraugprakses sagatavošanu un apmaiņu ar to, publicēšanas pasākumus un citus administratīvās vai tehniskās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi darbību plānošanai un pārvaldībai, tostarp atalgotiem ārējiem ekspertiem; |
| --- | --- |

a)

pētījumus, sanāksmes, informāciju, izpratnes veidošanu, apmācību, gūtās pieredzes un paraugprakses sagatavošanu un apmaiņu ar to, publicēšanas pasākumus un citus administratīvās vai tehniskās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi darbību plānošanai un pārvaldībai, tostarp atalgotiem ārējiem ekspertiem;

| b) | pētniecības un inovācijas darbības un pētījumus par attiecīgiem jautājumiem un to izplatīšanu; |
| --- | --- |

b)

pētniecības un inovācijas darbības un pētījumus par attiecīgiem jautājumiem un to izplatīšanu;

| c) | izdevumus saistībā ar informācijas un komunikācijas darbību nodrošināšanu, tostarp komunikācijas stratēģiju izstrādi, korporatīvo komunikāciju un Savienības politisko prioritāšu pamanāmību. [Gr. 70] |
| --- | --- |

c)

izdevumus saistībā ar informācijas un komunikācijas darbību nodrošināšanu, tostarp komunikācijas stratēģiju izstrādi, korporatīvo komunikāciju un Savienības politisko prioritāšu pamanāmību. [Gr. 70]

8.c pants

Rīcības plānu un pasākumu pieņemšana

1.
     
  Komisija ar Komisijas lēmumu pieņem rīcības plānus un pasākumus saskaņā ar Finanšu regulu.

2.
     
  Plānojot un pēc tam piemērojot šādus rīcības plānus un pasākumus, Komisija ņem vērā attiecīgo Padomes un Eiropas Parlamenta politikas pieeju, lai nodrošinātu Savienības ārējās darbības konsekvenci.

Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu par rīcības plānu un pasākumu plānošanu saskaņā ar šo pantu, arī par paredzētajām finansējuma summām, un informē Eiropas Parlamentu arī tad, ja veic būtiskas izmaiņas minētajā palīdzībā vai pagarina tās ilgumu. Pēc iespējas drīzāk pēc pasākuma pieņemšanas vai pēc būtisku izmaiņu izdarīšanas pasākumā un katrā ziņā ne vēlāk kā viena mēneša laikā Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei un sniedz pārskatu par pieņemtā pasākuma raksturu un pamatojumu, arī par tā papildināmību ar citiem pašreizējiem un plānotiem Savienības palīdzības pasākumiem. Attiecībā uz ārkārtas palīdzības pasākumiem Komisija arī norāda, vai, cik lielā mērā un kādā veidā tā nodrošinās tās politikas nepārtrauktību, kas īstenota, izmantojot vidēja termiņa un ilgtermiņa ārkārtas palīdzību saskaņā ar šo regulu.

3.
     
  Pirms tādu rīcības plānu un pasākumu pieņemšanas, kuri nav balstīti uz plānošanas dokumentiem saskaņā ar 8.a panta 2. punktu, izņemot gadījumus, kas minēti 8.a panta 3. un 4. punktā, Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 14. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot konkrētus sasniedzamos mērķus, paredzamos rezultātus, izmantojamos instrumentus, galvenās darbības un indikatīvos finanšu piešķīrumus šiem rīcības plāniem un pasākumiem.

4.
     
  Darbību līmenī veic piemērotu cilvēktiesību, sociālo un vides pētījumu, tostarp par klimata pārmaiņām un ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, saskaņā ar piemērojamajiem Savienības leģislatīvajiem aktiem, to skaitā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES
   (26)

  un Padomes Direktīvu 85/337/EEK
   (27)

  , attiecīgā gadījumā ietverot ietekmes uz vidi novērtējumu vidiski sensitīvām darbībām, jo īpaši svarīgiem jauniem infrastruktūras objektiem.

Papildus veic ietekmes uz cilvēktiesībām, dzimumiem, sociālajiem aspektiem un darbaspēku ex ante novērtējumus, kā arī konflikta analīzi un riska novērtējumu.

Vajadzības gadījumā nozaru programmu izpildē izmanto ietekmes uz vidi, cilvēktiesību, sociālos un stratēģiskos novērtējumus. Komisija nodrošina ieinteresēto personu iesaistīšanos šajos novērtējumos un šādu novērtējumu rezultātu publisku pieejamību. [Gr. 127]

8.d pants

Sadarbības metodes

1.
     
  Finansēšanu saskaņā ar šo instrumentu īsteno Komisija, kā paredzēts Finanšu regulā, vai nu tieši — pati Komisija, Savienības delegācijas un izpildaģentūras, vai netieši ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā norādīto tiesību subjektu starpniecību.

2.
     
  Finansējumu saskaņā ar šo instrumentu var nodrošināt arī ar iemaksām starptautiskos, reģionālos vai valsts fondos, piemēram, fondos, kurus izveidojusi vai pārvalda EIB, dalībvalstis, partnervalstis un reģioni vai starptautiskās organizācijas, vai citi līdzekļu devēji.

3.
     
  Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā un Regulas ... [KASSSI regula] 29. panta 1. punktā norādītie tiesību subjekti katru gadu izpilda savus ziņošanas pienākumus saskaņā ar Finanšu regulas 155. pantu. Ziņošanas prasības jebkuram no šiem tiesību subjektiem ir noteiktas partnerības pamatnolīgumā, iemaksu nolīgumā, nolīgumā par budžeta garantijām vai finansēšanas nolīgumā.

4.
     
  Saskaņā ar šo instrumentu finansētās darbības var īstenot, izmantojot paralēlu vai kopīgu līdzfinansējumu.

5.
     
  Paralēla līdzfinansējuma gadījumā darbību sadala vairākās skaidri nosakāmās daļās, un katru no tām finansē dažādi partneri, nodrošinot līdzfinansējumu tā, lai vienmēr būtu iespējams konstatēt finansējuma galalietojumu.

6.
     
  Kopīga līdzfinansējuma gadījumā darbības kopējās izmaksas sadala starp partneriem, kuri nodrošina līdzfinansējumu, un resursus apkopo tā, ka vairs nav iespējams noteikt rīcības ietvaros veiktas konkrētas darbības finansējuma avotu.

7.
     
  Savienības un tās partneru sadarbību inter alia var īstenot kā:

| a) | trīspusējas vienošanās, saskaņā ar kurām Savienība ar trešām valstīm koordinē palīdzības finansējuma sniegšanu partnervalstij vai reģionam; |
| --- | --- |

a)

trīspusējas vienošanās, saskaņā ar kurām Savienība ar trešām valstīm koordinē palīdzības finansējuma sniegšanu partnervalstij vai reģionam;

| b) | administratīvās sadarbības pasākumus, piemēram, mērķsadarbību starp valsts institūcijām, vietējām pārvaldes iestādēm, valsts publiskajām struktūrām vai privāttiesību subjektiem, kam uzticēti dalībvalsts un partnervalsts vai reģiona sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi, un kā sadarbības pasākumus, iesaistot publiskā sektora ekspertus, kurus nosūtījušas dalībvalstis un to reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes; |
| --- | --- |

b)

administratīvās sadarbības pasākumus, piemēram, mērķsadarbību starp valsts institūcijām, vietējām pārvaldes iestādēm, valsts publiskajām struktūrām vai privāttiesību subjektiem, kam uzticēti dalībvalsts un partnervalsts vai reģiona sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi, un kā sadarbības pasākumus, iesaistot publiskā sektora ekspertus, kurus nosūtījušas dalībvalstis un to reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes;

| c) | iemaksas to izmaksu segšanai, kuras vajadzīgas publiskā un privātā sektora partnerību izveidei un pārvaldībai, tostarp atbalstu plašai līdzdalībai, ko panāk, izveidojot neatkarīgu trešās puses PSO struktūru publiskā un privātā sektora partnerību novērtēšanai un uzraudzībai; |
| --- | --- |

c)

iemaksas to izmaksu segšanai, kuras vajadzīgas publiskā un privātā sektora partnerību izveidei un pārvaldībai, tostarp atbalstu plašai līdzdalībai, ko panāk, izveidojot neatkarīgu trešās puses PSO struktūru publiskā un privātā sektora partnerību novērtēšanai un uzraudzībai;

| d) | nozaru politikas atbalsta programmas, ar kurām Savienība sniedz atbalstu partnervalsts nozares programmai; |
| --- | --- |

d)

nozaru politikas atbalsta programmas, ar kurām Savienība sniedz atbalstu partnervalsts nozares programmai;

| e) | iemaksas izmaksu segšanai par valstu līdzdalību Savienības programmās un darbībās, ko īsteno Savienības aģentūras un struktūras, kā arī struktūras vai personas, kurām uzticēta konkrētu darbību īstenošana kopējās ārpolitikas un drošības politikas satvarā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu; |
| --- | --- |

e)

iemaksas izmaksu segšanai par valstu līdzdalību Savienības programmās un darbībās, ko īsteno Savienības aģentūras un struktūras, kā arī struktūras vai personas, kurām uzticēta konkrētu darbību īstenošana kopējās ārpolitikas un drošības politikas satvarā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu;

| f) | procentu likmju subsīdijas. [Gr. 72] |
| --- | --- |

f)

procentu likmju subsīdijas. [Gr. 72]

8.e pants

Savienības finansējuma veidi un piemērošanas metodes

1.
     
  Savienības finansējumu var nodrošināt, izmantojot Finanšu regulā paredzētos finansēšanas veidus, jo īpaši:

| a) | dotācijas; |
| --- | --- |

a)

dotācijas;

| b) | publiskā iepirkuma līgumus par pakalpojumiem, piegādēm vai būvdarbiem; |
| --- | --- |

b)

publiskā iepirkuma līgumus par pakalpojumiem, piegādēm vai būvdarbiem;

| c) | budžeta atbalstu; |
| --- | --- |

c)

budžeta atbalstu;

| d) | iemaksas Komisijas izveidotajos trasta fondos saskaņā ar Finanšu regulas 234. pantu; |
| --- | --- |

d)

iemaksas Komisijas izveidotajos trasta fondos saskaņā ar Finanšu regulas 234. pantu;

| e) | finanšu instrumentus; |
| --- | --- |

e)

finanšu instrumentus;

| f) | budžeta garantijas; |
| --- | --- |

f)

budžeta garantijas;

| g) | finansējuma apvienošanu; |
| --- | --- |

g)

finansējuma apvienošanu;

| h) | parādu atvieglojumus starptautiski saskaņotas parādu atvieglošanas programmas kontekstā; |
| --- | --- |

h)

parādu atvieglojumus starptautiski saskaņotas parādu atvieglošanas programmas kontekstā;

| i) | finansiālu palīdzību; |
| --- | --- |

i)

finansiālu palīdzību;

| j) | atalgotus ārējos ekspertus. |
| --- | --- |

j)

atalgotus ārējos ekspertus.

2.
     
  Sadarbojoties ar ieinteresētajām personām partnervalstīs, Komisija, nosakot finansēšanas kārtību, iemaksas veidu, dotāciju piešķiršanas kārtību un dotāciju pārvaldības administratīvos noteikumus, ņem vērā to specifiku, tostarp vajadzības un attiecīgo kontekstu, lai sasniegtu pēc iespējas plašāku šādu ieinteresēto personu loku un vislabāk reaģētu uz tā vajadzībām. Minētajā novērtējumā tiek ņemti vērā nosacījumi attiecībā uz visu ieinteresēto personu, jo īpaši vietējās pilsoniskās sabiedrības, jēgpilnu līdzdalību un iesaistīšanos. Tiek mudināts izmantot īpašus finansēšanas kārtības veidus saskaņā ar Finanšu regulu, piemēram, partnerības nolīgumus, atļaujas piešķirt finansiālu atbalstu trešām personām, tiešu piešķiršanu vai projektu konkursus, pamatojoties uz atbilstības kritērijiem, vai vienreizējus maksājumus, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējumu, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā paredzēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. Šie dažādie kārtības veidi nodrošina pārredzamību, izsekojamību un inovāciju. Tiek mudināts īstenot vietējo un starptautisko NVO sadarbību nolūkā stiprināt vietējās pilsoniskās sabiedrības spējas pilnībā iesaistīties attīstības programmās.

3.
     
  Papildus Finanšu regulas 195. pantā minētajiem gadījumiem tiešās piešķiršanas procedūru var izmantot:

| a) | neliela apjoma dotācijām cilvēktiesību aizstāvjiem un mehānismiem, kas paredzēti apdraudēto cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai, lai finansētu steidzamus aizsardzības pasākumus, attiecīgos gadījumos bez prasības par līdzfinansējumu, kā arī mediatoriem un citiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, kuri iesaistīti ar krīzi vai bruņotu konfliktu saistītās sarunās, konfliktu risināšanas pasākumos, izlīgumā un miera veidošanā; |
| --- | --- |

a)

neliela apjoma dotācijām cilvēktiesību aizstāvjiem un mehānismiem, kas paredzēti apdraudēto cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai, lai finansētu steidzamus aizsardzības pasākumus, attiecīgos gadījumos bez prasības par līdzfinansējumu, kā arī mediatoriem un citiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, kuri iesaistīti ar krīzi vai bruņotu konfliktu saistītās sarunās, konfliktu risināšanas pasākumos, izlīgumā un miera veidošanā;

| b) | dotācijām, attiecīgos gadījumos bez prasības par līdzfinansējumu, lai finansētu darbības vissarežģītākajos apstākļos, kuros uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšana būtu nevietā, tostarp situācijās, kurās ir būtisks pamatbrīvību trūkums, draudi demokrātiskām iestādēm, krīzes saasināšanās, bruņots konflikts un kurās cilvēku drošība ir visvairāk apdraudēta vai kurās cilvēktiesību organizācijas un cilvēktiesību aizstāvji, mediatori un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, kuri iesaistīti ar krīzi vai bruņotu konfliktu saistītās sarunās, izlīgumā un miera veidošanā, darbojas vissarežģītākajos apstākļos. Šādas dotācijas nepārsniedz 1 000 000 EUR, to termiņš ir līdz 18 mēnešiem, un šo termiņu var pagarināt vēl par 12 mēnešiem, ja to piemērošanai ir objektīvi un neparedzēti šķēršļi; |
| --- | --- |

b)

dotācijām, attiecīgos gadījumos bez prasības par līdzfinansējumu, lai finansētu darbības vissarežģītākajos apstākļos, kuros uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšana būtu nevietā, tostarp situācijās, kurās ir būtisks pamatbrīvību trūkums, draudi demokrātiskām iestādēm, krīzes saasināšanās, bruņots konflikts un kurās cilvēku drošība ir visvairāk apdraudēta vai kurās cilvēktiesību organizācijas un cilvēktiesību aizstāvji, mediatori un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, kuri iesaistīti ar krīzi vai bruņotu konfliktu saistītās sarunās, izlīgumā un miera veidošanā, darbojas vissarežģītākajos apstākļos. Šādas dotācijas nepārsniedz 1 000 000 EUR, to termiņš ir līdz 18 mēnešiem, un šo termiņu var pagarināt vēl par 12 mēnešiem, ja to piemērošanai ir objektīvi un neparedzēti šķēršļi;

| c) | dotācijām ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojam, kā arī Globālajai universitātes pilsētiņai (“Global Campus”), Eiropas Starpuniversitāšu cilvēktiesību un demokratizācijas centram, kas nodrošina Eiropas cilvēktiesību un demokratizācijas maģistra programmu, un ar to saistītajam universitāšu tīklam, kurš nodrošina pēcdiploma izglītību cilvēktiesību jomā, tostarp stipendijas studentiem, pētniekiem, skolotājiem un cilvēktiesību aizstāvjiem no trešām valstīm; |
| --- | --- |

c)

dotācijām ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojam, kā arī Globālajai universitātes pilsētiņai (“Global Campus”), Eiropas Starpuniversitāšu cilvēktiesību un demokratizācijas centram, kas nodrošina Eiropas cilvēktiesību un demokratizācijas maģistra programmu, un ar to saistītajam universitāšu tīklam, kurš nodrošina pēcdiploma izglītību cilvēktiesību jomā, tostarp stipendijas studentiem, pētniekiem, skolotājiem un cilvēktiesību aizstāvjiem no trešām valstīm;

| d) | nelieliem projektiem, kas aprakstīti Regulas ... [KASSSI regula] 23.a pantā.



  Budžeta atbalsts, kas minēts 1. punkta c) apakšpunktā, tostarp tas, kas sniegts, izmantojot nozaru reformu rādītāju līgumus, balstās uz valstu līdzatbildību, savstarpēju pārskatatbildību un kopīgu apņēmību ievērot universālas vērtības, demokrātiju, cilvēktiesības, dzimumu līdztiesību, sociālo iekļaušanu, cilvēces attīstību un tiesiskumu, un tā mērķis ir nostiprināt partnerības starp Savienību un partnervalstīm. Tas ietver pastiprinātu politikas dialogu, spēju pilnveidošanu un uzlabotu pārvaldību, kas papildina partneru centienus iekasēt vairāk un tērēt labāk, lai atbalstītu ilgtspējīgu, iekļaujošu un visiem labvēlīgu sociālekonomisko attīstību, pienācīgu darbvietu radīšanu, īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem, nevienlīdzības samazināšanu un nabadzības izskaušanu, pienācīgi ņemot vērā vietējās ekonomiskās, vides un sociālās tiesības.


  Jebkādu lēmumu sniegt budžeta atbalstu pieņem, pamatojoties uz budžeta atbalsta politiku, ko ir apstiprinājusi Savienība, skaidru atbilstības kritēriju kopumu un risku un ieguvumu rūpīgu izvērtējumu. Viens no galvenajiem minētā lēmuma noteicošajiem faktoriem ir izvērtējums par partnervalstu apņēmību, iepriekšējo rīcību un panākumiem attiecībā uz demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu. |
| --- | --- |

d)

nelieliem projektiem, kas aprakstīti Regulas ... [KASSSI regula] 23.a pantā.

4.
     
  Budžeta atbalstu diferencē tā, lai tas labāk atbilstu partnervalsts politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem, ņemot vērā nestabilitātes situācijas.

Sniedzot budžeta atbalstu saskaņā ar Finanšu regulas 236. pantu, Komisija skaidri definē un uzrauga budžeta atbalsta sniegšanas nosacījumu kritērijus, tostarp progresu reformu īstenošanā un pārredzamību, un atbalsta parlamentārās kontroles, valsts revīzijas spēju, PSO līdzdalību uzraudzībā, lielākas pārredzamības un publiskās piekļuves informācijai pilnveidošanu un tādu stabilu publiskā iepirkuma sistēmu izveidi, kuras atbalsta vietējās ekonomikas attīstību un vietējos uzņēmumus.

5.
     
  Budžeta atbalsta izmaksāšana pamatojas uz rādītājiem, kuri apliecina pietiekamu progresu, kas panākts ar partnervalsti saskaņoto mērķu īstenošanā.

6.
     
  Finanšu instrumenti saskaņā ar šo regulu var būt aizdevumi, garantijas, pašu kapitāls vai kvazikapitāls, investīcijas vai līdzdalība, kā arī riska dalīšanas instrumenti, pēc iespējas un saskaņā ar Finanšu regulas 209. panta 1. punktā paredzētajiem principiem Eiropas Investīciju bankas, daudzpusējas Eiropas finanšu iestādes, piemēram, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas, vai divpusējas Eiropas finanšu iestādes, piemēram, divpusēju attīstības banku, vadībā, iespējams, apvienojumā ar papildu finanšu atbalsta veidiem, ko nodrošina gan dalībvalstis, gan trešās personas.

Iemaksas Savienības finanšu instrumentos saskaņā ar šo regulu var veikt dalībvalstis, kā arī jebkurš no Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem tiesību subjektiem.

7.
     
  Minētos finanšu instrumentus piemērošanas un ziņošanas nolūkos var sagrupēt daļās.

8.
     
  Komisija un EĀDD neveic jaunas vai atjaunotas operācijas ar tiesību subjektiem, kas ir inkorporēti vai veic uzņēmējdarbību jurisdikcijās, kuras saskaņā ar attiecīgo Savienības politiku ir noteiktas par tādām, kas nesadarbojas, vai kuras ir noteiktas par augsta riska trešām valstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849
   (28)

  9. panta 2. punktu, vai kuras faktiski neatbilst Savienības vai starptautiski saskaņotiem nodokļu standartiem attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu.

9.
     
  Savienības finansējums nerada īpašus nodokļus, nodevas vai maksājumus un neizraisa to iekasēšanu.

10.
     
  Nodokļi, nodevas un maksājumi, ko piemēro partnervalstis, var būt tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu.

8.f pants

Līdzekļu pārnešana, ikgadējie maksājumi, saistību apropriācijas, atmaksājamās summas un ieņēmumi, ko rada finanšu instrumenti

1.
     
  Papildus Finanšu regulas 12. panta 2. punktam automātiski pārnes
  neizmantotās
  saistību un maksājumu apropriācijas saskaņā ar šo regulu, un tās var izmantot saistībām līdz nākamā finanšu gada 31. decembrim. Nākamajā finanšu gadā vispirms izmanto pārnesto summu.

Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par automātiski pārnestām apropriācijām, tostarp to apmēriem, saskaņā ar Finanšu regulas 12. panta 6. punktu.

2.
     
  Papildus Finanšu regulas 15. panta noteikumiem par kārtību, kādā apropriācijas dara pieejamas atkārtoti, saistību apropriācijas, kas atbilst to saistību summai, kuras atceltas kādas saskaņā ar šo regulu īstenojamas darbības pilnīgas vai daļējas neizpildes dēļ, atkārtoti dara pieejamas sākotnējā budžeta pozīcijā.

Šīs regulas vajadzībām atsauces uz Finanšu regulas 15. pantu, kas minētas 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, saprot arī kā atsauci uz šo punktu.

3.
     
  Budžeta saistības darbībām, kuru īstenošana norisinās ilgāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem saskaņā ar Finanšu regulas 112. panta 2. punktu.

Šīm daudzgadu darbībām nepiemēro Finanšu regulas 114. panta 2. punkta trešo daļu. Komisija automātiski atceļ jebkuru darbības budžeta saistību daļu, kura līdz 31. decembrim piektajā gadā pēc attiecīgās budžeta saistības gada nav izmantota priekšfinansējumam vai starpposma maksājumu veikšanai vai attiecībā uz kuru nav iesniegta neviena apstiprināta izdevumu deklarācija vai maksājumu pieprasījums.

Šā panta 2. punktu piemēro arī ikgadējiem maksājumiem.

4.
     
  Atkāpjoties no Finanšu regulas 209. panta 3. punkta, atmaksājamās summas un ieņēmumus, ko rada finanšu instrumenti, piešķir izcelsmes budžeta pozīcijai kā iekšējos piešķirtos ieņēmumus pēc pārvaldības izmaksu un maksu atskaitīšanas. Komisija ik pēc pieciem gadiem izvērtē pastāvošo finanšu instrumentu ieguldījumu Savienības mērķu sasniegšanā un to efektivitāti. [Gr. 74]

9. pants

Pārrobežu sadarbība

1.   Līdz 3 % no finansējuma indikatīvi piešķir pārrobežu sadarbības programmām starp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un dalībvalstīm atbilstīgi viņu vajadzībām un prioritātēm.

2.   Savienības līdzfinansējuma likme katras prioritātes līmenī nepārsniedz 85 % no pārrobežu sadarbības programmas attiecināmajiem izdevumiem. Savienības tehniskās palīdzības līdzfinansējuma likme ir 100 %.

3.   Priekšfinansējuma līmeni pārrobežu sadarbībai ar dalībvalstīm nosaka darba programmā saskaņā ar I pielikumā uzskaitīto saņēmēju vajadzībām, un tas var pārsniegt procentuālo daļu, kas minēta ETS regulas 49. pantā.

4.   Ja pārrobežu sadarbības programmas tiek pārtrauktas saskaņā ar [ETS regulas] 12. pantu, šajā regulā paredzēto atbalstu pārtrauktajai programmai, kas joprojām ir pieejams, var izmantot, lai finansētu jebkuras citas darbības, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar šo regulu.
  Šādā gadījumā, ja kārtējā gadā nav paredzēts finansēt nekādas darbības, apropriācijas var pārnest uz nākamo gadu. [Gr. 75]

IV NODAĻA

ATBILSTĪBA UN CITI ĪPAŠIE NOTEIKUMI

10. pants

Tiesības saņemt IPA III finansējumu

1.   IPA III finansējumu ir tiesīgi saņemt pretendenti, pieteikumu iesniedzēji un kandidāti no šādām valstīm:

| a) | dalībvalstis, šīs regulas I pielikumā uzskaitītie saņēmēji, Eiropas Ekonomikas zonas līguma līgumslēdzējas puses un valstis, uz kurām attiecas [KASSSI regulas] I pielikums, un |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis, šīs regulas I pielikumā uzskaitītie saņēmēji, Eiropas Ekonomikas zonas līguma līgumslēdzējas puses un valstis, uz kurām attiecas [KASSSI regulas] I pielikums, un

| b) | valstis, kurām Komisija ir noteikusi savstarpēju piekļuvi ārējai palīdzībai. Savstarpēju piekļuvi uz ierobežotu laiku – vismaz vienu gadu – var piešķirt, kad vien valsts ar vienlīdzīgiem noteikumiem atzīst par atbilstīgiem tādus subjektus, kuri pārstāv gan Savienību, gan valstis, kas ir atbilstīgas saskaņā ar šo regulu. Komisija pieņem lēmumu par savstarpēju piekļuvi pēc apspriešanās ar attiecīgo saņēmēju valsti vai valstīm. |
| --- | --- |

b)

valstis, kurām Komisija ir noteikusi savstarpēju piekļuvi ārējai palīdzībai. Savstarpēju piekļuvi uz ierobežotu laiku – vismaz vienu gadu – var piešķirt, kad vien valsts ar vienlīdzīgiem noteikumiem atzīst par atbilstīgiem tādus subjektus, kuri pārstāv gan Savienību, gan valstis, kas ir atbilstīgas saskaņā ar šo regulu. Komisija pieņem lēmumu par savstarpēju piekļuvi pēc apspriešanās ar attiecīgo saņēmēju valsti vai valstīm.

V NODAĻA

EFIA + UN BUDŽETA GARANTIJAS

11. pants

Finanšu instrumenti un garantija ārējām darbībām

1.   I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem ir tiesības uz finansējumu no Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai plus (EFIA+) un no garantijas ārējai darbībai, kā paredzēts [KASSSI regulas] II sadaļas IV nodaļā. Tādēļ IPA III palīdz nodrošināt uzkrājumu saistībā ar garantiju ārējām darbībām, kas minētas [KASSSI regulas] 26. pantā, proporcionāli ieguldījumiem, kas veikti par labu I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem.

VI NODAĻA

UZRAUDZĪBA, UN

  ZIŅOŠANA,
  NOVĒRTĒŠANA
  UN KOMUNIKĀCIJA [Gr. 76]

UN

ZIŅOŠANA,

UN KOMUNIKĀCIJA

12. pants

Uzraudzība, revīzija, novērtēšana un Savienības finanšu interešu aizsardzība

1.   Šai regulai piemēro [KASSSI regulas] II sadaļas V nodaļu par uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu.

2.   Šīs regulas IV pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem uzrauga IPA III īstenošanu

  izpildi
  un virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu. [Gr. 77]

3.   Attiecībā uz pārrobežu sadarbību ar dalībvalstīm piemēro rādītājus, kas minēti [ETS regulas] 33. pantā.

4.   IPA III palīdzības rezultātu ietvarā papildus IV pielikumā minētajiem rādītājiem ņem vērā ziņojumus par paplašināšanos
  un Komisijas novērtējumus par ekonomisko reformu programmām
  . [Gr. 78]

4.a
     
  Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz Regulas (ES) .../... [KASSSI regula] 32. pantā minētos vidusposma un galīgos izvērtējuma ziņojumus un ar tiem iepazīstina. Minētos ziņojumus Komisija publisko. [Gr. 79]

5.   Papildus Finanšu regulas 129. pantam par Savienības finanšu interešu aizsardzību, izmantojot netiešo pārvaldību, I pielikumā uzskaitītie saņēmēji ziņo Komisijai par pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, par kuriem ir saņemta primārā administratīvā vai tiesas konstatācija, un to

  Komisiju
  informē par administratīvā un tiesas procesa gaitu. Ziņošanu veic elektroniski, izmantojot Komisijas izveidoto Pārkāpumu pārvaldības sistēmu.
  Komisija atbalsta parlamentārās kontroles un revīzijas spēju attīstīšanu un pārredzamības un sabiedrības piekļuves informācijai uzlabošanu saņēmējvalstīs. Komisija, PV/AP un jo īpaši Savienības delegācijas saņēmējvalstīs nodrošina, ka visa finansējuma piešķiršana, ko īsteno netiešā pārvaldībā, notiek pārredzami, depolitizēti un objektīvi, tostarp nodrošinot vienlīdzīgu sadalījumu, kurā ņemtas vērā reģionu un vietējo pašvaldību vajadzības. [Gr. 80]

VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

13. pants

Pilnvaru deleģēšana

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 14. pantu, lai grozītu šīs regulas II, III un IV pielikumu.

14. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt
  7. panta 3. punktā, 7.a pantā, 7.b panta 1. un 2. punktā, 8.c panta 3. punktā,
  13.
  un 15.
   pantā minētos deleģētos aktus. [Gr. 128]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 13. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 13. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

14.a pants

Demokrātiskā pārskatatbildība

1.
     
  Lai veicinātu dialogu starp Savienības iestādēm un dienestiem, jo īpaši Eiropas Parlamentu, Komisiju un EĀDD, veicinātu visu ārējās finansēšanas instrumentu vispārēju saskaņotību un nodrošinātu lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, kā arī optimizētu to, kā Komisija pieņem aktus un pasākumus, Eiropas Parlaments var uzaicināt Komisiju un EĀDD ierasties Parlamentā, lai apspriestu šajā regulā paredzētās plānošanas stratēģiskās ievirzes un pamatnostādnes. Minētais dialogs var notikt pirms deleģēto aktu un gada budžeta projekta pieņemšanas Komisijā vai pēc Eiropas Parlamenta, Komisijas vai EĀDD pieprasījuma — ad hoc kārtā, ņemot vērā svarīgas politiskas norises.

2.
     
  Ja ir paredzēts 1. punktā minētais dialogs, Komisija un EĀDD iepazīstina Eiropas Parlamentu ar visiem šā dialoga saistībā svarīgajiem dokumentiem. Ja dialogs ir saistīts ar gada budžetu, ir jāsniedz konsolidēta informācija par visiem rīcības plāniem un pasākumiem, kas ir pieņemti vai ko ir plānots pieņemt saskaņā ar 8.c pantu, informācija par sadarbību attiecībā uz katru valsti, reģionu un tematisko jomu un informācija par ātrās reaģēšanas darbību un ārējās darbības garantijas izmantošanu.

3.
     
  Komisija un EĀDD maksimāli ņem vērā Eiropas Parlamenta pausto nostāju. Ja Komisija vai EĀDD neņem vērā Eiropas Parlamenta nostāju, tie sniedz pienācīgu pamatojumu.

4.
     
  Komisija un EĀDD, jo īpaši ar 7.c pantā paredzētās vadības grupas starpniecību, ir atbildīgi par to, lai Eiropas Parlaments būtu informēts par stāvokli saistībā ar šīs regulas piemērošanu, jo īpaši par pašreizējiem pasākumiem, darbībām un rezultātiem. [Gr. 82]

15. pants

Turpmāku īstenošanas noteikumu pieņemšana [Gr. 83]

1.   Īpašus noteikumus, ar ko nosaka vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz struktūrām, kas jāizveido, veicot pievienošanās priekšdarbus, un lauku attīstības palīdzību, pieņem saskaņā ar 16. pantā minēto pārbaudes procedūru.

  deleģētajiem aktiem
  . [Gr. 84]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

  Komisija ar lēmumu pieņem rīcības plānus un pasākumus saskaņā ar Finanšu regulu
  . [Gr. 85]

16. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja (“Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja komitejas atzinums jāsaņem rakstiskā procedūrā, procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa vienkāršs komitejas locekļu vairākums.

3.   EIB novērotājs piedalās komitejas darbā attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar EIB.

4.   
  IPA

  III komiteja palīdz Komisijai, un tās kompetencē ir arī tiesību akti un saistības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 un regulu (ES) Nr. 231/2014, kā arī Regulas (EK) Nr. 389/2006 3. panta piemērošana.

5.   
  IPA

  III komitejas kompetencē nav ieguldījumi “Erasmus +”, kā noteikts 5. panta 3. punktā.
  [Gr. 86]

17. pants

Informācija, komunikācija
  , pamanāmība
  un publicitāte [Gr. 87]

1.   Piemēro [KASSSI regulas] 36. un 37. pantu.

  Sniedzot finansiālu palīdzību saskaņā ar šo regulu, Komisija, PV/AP un jo īpaši Savienības delegācijas saņēmējvalstīs īsteno visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu Savienības finansiālā atbalsta pamanāmību, tostarp uzraugot saņēmēju atbilstību šīm prasībām. IPA finansētajām darbībām piemēro ES ārējo darbību komunikācijas un pamanāmības rokasgrāmatā “Communication and Visibility in EU-financed external actions” izklāstītās prasības. Komisija katram saņēmējam pieņem norādījumus par pamanāmības un komunikācijas pasākumiem attiecībā uz Savienības finansētiem projektiem. [Gr. 88]

1.a
     
  Komisija īsteno pasākumus, lai stiprinātu stratēģisko komunikāciju un publisko diplomātiju nolūkā popularizēt Savienības vērtības un uzsvērt Savienības atbalsta pievienoto vērtību. [Gr. 89]

1.b
     
  Savienības finansējuma saņēmēji apliecina Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā pienācīgu pamanāmību, veicot turpmāk minēto:

| a) | ievietojot pamanāmu norādi, kurā uzsvērts no Savienības saņemtais atbalsts, ar finansējuma izmantošanu saistītajos dokumentos un informatīvajos materiālos, tostarp oficiālā tīmekļa vietnē, ja tāda ir, un |
| --- | --- |

a)

ievietojot pamanāmu norādi, kurā uzsvērts no Savienības saņemtais atbalsts, ar finansējuma izmantošanu saistītajos dokumentos un informatīvajos materiālos, tostarp oficiālā tīmekļa vietnē, ja tāda ir, un

| b) | popularizējot darbības un to rezultātus ar mērķtiecīgi sniegtu saskaņotu, efektīvu un samērīgu informāciju dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai. |
| --- | --- |

b)

popularizējot darbības un to rezultātus ar mērķtiecīgi sniegtu saskaņotu, efektīvu un samērīgu informāciju dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai.

Komisija īsteno informācijas un komunikācijas darbības, kas saistītas ar šo regulu, kā arī tajā noteiktajām darbībām un sasniegtajiem rezultātiem. Šai regulai piešķirtos finanšu resursus veltī arī korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl šīs prioritātes ir tieši saistītas ar 3. pantā un II un III pielikumā minētajiem mērķiem. [Gr. 90]

18. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu – līdz to slēgšanai – saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 231/2014 [IPA II] un Regulu (EK) Nr. 1085/2006 [IPA], ko attiecīgajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai. Šīm darbībām piemēro [KASSSI regulas] II sadaļas III nodaļu, kas iepriekš bija iekļauta Regulā (ES) Nr. 236/2014, izņemot 24. panta 1. punktu.

2.   Ar IPA III finansējumu var segt arī tādas tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp IPA III un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar iepriekšējo programmu, proti IPA II.

3.   Lai varētu pārvaldīt nepabeigtās darbības, 4. panta 2. punktā paredzēto izmaksu segšanai budžetā vajadzības gadījumā var iekļaut apropriācijas arī pēc 2027. gada.

19. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā [...] [divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra
  līdz 2027. gada 31. decembrim
  . [Gr. 91]

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 110, 22.3.2019., 156. lpp.

1

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 8. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta nostāja.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 231/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II) (OV L 77, 15.3.2014., 11. lpp.).

4

IPA

(5)  Pieeja “pamatjautājumi vispirms” sasaista tiesiskumu un pamattiesības ar divām citām izšķiroši svarīgām pievienošanās procesa jomām: ekonomikas pārvaldību, kur lielāks uzsvars likts uz ekonomikas attīstību un uzlabotu konkurētspēju, un demokrātisku iestāžu stiprināšanu un valsts pārvaldes reformu. Katrs no šiem trim pamatprincipiem ir izšķiroši svarīgs reformu procesā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs un risina galvenos jautājumus, par kuriem iedzīvotāji pauduši bažas.

5

(6)  COM(2018)0065.

6

(7)  Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2017. gada 17. novembrī Gēteborgas sociālajā samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi proklamēja Eiropas sociālo tiesību pīlāru.

7

(8)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula (ES) (OV L ...).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

10

Euratom

Euratom

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

11

Euratom

OLAF

Euratom

(12)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

12

Euratom

(13)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

13

Euratom

(14)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

14

EPPO

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

15

(16)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

17

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(18)  Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (

  IPA

  ) (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.).

18

Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (

IPA

) (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.).

(19)  Padomes Regula (EK) Nr. 389/2006 (2006. gada 27. februāris), ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (OV L 65, 7.3.2006., 5. lpp.).

19

Padomes Regula (EK) Nr. 389/2006 (2006. gada 27. februāris), ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (OV L 65, 7.3.2006., 5. lpp.).

(20)  COM(2018)0374 – Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem.

20

Interreg

(21)  COM(2018)0372, Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu.

21

(22)  COM(2018)0382, Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu plus (ESF+).

22

(23)  COM(2018)0392, Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013.

23

(24)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/sustainable-development-goals_en

24

(25)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/eu-approach-aid-effectiveness_en

25

(26)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (kodifikācija) (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

26

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (kodifikācija) (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

(27)  
  Padomes Direktīva 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.).

27

Padomes Direktīva 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.).

(28)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

28

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

I PIELIKUMS

Albānija

Bosnija un Hercegovina

Islande

Kosova (*1)

Melnkalme

Serbija

Turcija

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas

  Ziemeļmaķedonijas
  Republika [Gr. 129]

---

(*1)  Šis nosaukums neskar nostāju par Kosovas statusu un atbilst ANO Drošības padomes rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

II PIELIKUMS

Tematiskās prioritātes atbalstam

Ar atbalstu attiecīgā gadījumā var tikt risinātas šādas tematiskās prioritātes.

| a) | Jau agrā posmā izveidot un veicināt tādu iestāžu, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu tiesiskumu, pienācīgu darbību. Darbību mērķis šajā jomā ir: izveidot

  nodrošināt varas dalīšanu, izveidojot
  neatkarīgas, atbildīgas un efektīvas tiesu sistēmas, tostarp pārredzamu un uz nopelniem balstītu darbā pieņemšanu un tiesu iestāžu sadarbību, izvērtēšanas un paaugstināšanas sistēmas un efektīvas disciplinārās procedūras pārkāpumu gadījumos; nodrošināt stabilu

  atbilstīgu
  sistēmu izveidi robežu aizsardzībai, migrācijas plūsmu pārvaldībai un patvēruma sniegšanai tiem, kam tas vajadzīgs; attīstīt efektīvus instrumentus, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību,

  organizētās noziedzības
  , cilvēku tirdzniecību,

  tirdzniecības
  , migrantu kontrabandu,

  kontrabandas, nelegālas narkotiku tirdzniecības
  , nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju

  legalizācijas
   / terorisma finansēšanu

  finansēšanas un korupcijas novēršanai
  un korupciju;

  apkarošanai
  ; veicināt un aizsargāt cilvēktiesības
  , arī bērna tiesības, dzimumu līdztiesību
  , minoritāšu, tostarp romu, kā arī lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu, tiesības un pamatbrīvības, tostarp plašsaziņas līdzekļu brīvību un datu aizsardzību. [Gr. 92] |
| --- | --- |

a)

Jau agrā posmā izveidot un veicināt tādu iestāžu, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu tiesiskumu, pienācīgu darbību. Darbību mērķis šajā jomā ir: izveidot

  nodrošināt varas dalīšanu, izveidojot
  neatkarīgas, atbildīgas un efektīvas tiesu sistēmas, tostarp pārredzamu un uz nopelniem balstītu darbā pieņemšanu un tiesu iestāžu sadarbību, izvērtēšanas un paaugstināšanas sistēmas un efektīvas disciplinārās procedūras pārkāpumu gadījumos; nodrošināt stabilu

  atbilstīgu
  sistēmu izveidi robežu aizsardzībai, migrācijas plūsmu pārvaldībai un patvēruma sniegšanai tiem, kam tas vajadzīgs; attīstīt efektīvus instrumentus, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību,

  organizētās noziedzības
  , cilvēku tirdzniecību,

  tirdzniecības
  , migrantu kontrabandu,

  kontrabandas, nelegālas narkotiku tirdzniecības
  , nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju

  legalizācijas
   / terorisma finansēšanu

  finansēšanas un korupcijas novēršanai
  un korupciju;

  apkarošanai
  ; veicināt un aizsargāt cilvēktiesības
  , arī bērna tiesības, dzimumu līdztiesību
  , minoritāšu, tostarp romu, kā arī lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu, tiesības un pamatbrīvības, tostarp plašsaziņas līdzekļu brīvību un datu aizsardzību. [Gr. 92]

| b) | Reformēt valsts pārvaldes iestādes saskaņā ar valsts pārvaldes principiem. Darbību mērķis ir: stiprināt valsts pārvaldes reformu satvarus; uzlabot stratēģisko plānošanu, kā arī iekļaujošu un uz pierādījumiem balstītu politikas un tiesību aktu izstrādi; veicināt civildienesta profesionalizāciju un depolitizāciju, iekļaujot meritokrātijas principus; veicināt pārredzamību un pārskatatbildību; uzlabot pakalpojumu kvalitāti un sniegšanu, tostarp atbilstīgas administratīvās procedūras un uz iedzīvotājiem vērstas e-pārvaldes izmantošanu; stiprināt publisko finanšu pārvaldību un ticamas statistikas sagatavošanu. |
| --- | --- |

b)

Reformēt valsts pārvaldes iestādes saskaņā ar valsts pārvaldes principiem. Darbību mērķis ir: stiprināt valsts pārvaldes reformu satvarus; uzlabot stratēģisko plānošanu, kā arī iekļaujošu un uz pierādījumiem balstītu politikas un tiesību aktu izstrādi; veicināt civildienesta profesionalizāciju un depolitizāciju, iekļaujot meritokrātijas principus; veicināt pārredzamību un pārskatatbildību; uzlabot pakalpojumu kvalitāti un sniegšanu, tostarp atbilstīgas administratīvās procedūras un uz iedzīvotājiem vērstas e-pārvaldes izmantošanu; stiprināt publisko finanšu pārvaldību un ticamas statistikas sagatavošanu.

| c) | Stiprināt ekonomikas pārvaldību. Darbību mērķis ir atbalstīt dalību ekonomisko reformu programmas (ERP) procesā un sistemātisku sadarbību ar starptautiskajām finanšu iestādēm attiecībā uz ekonomikas politikas pamatprincipiem, kā arī stiprināt daudzpusējas ekonomikas iestādes
  . Palielināt spēju stiprināt makroekonomikas stabilitāti
  un sociālo kohēziju
  un atbalstīt progresu ceļā uz
  ilgtspējīgu attīstību un
  funkcionējošu tirgus ekonomiku, kas spēj izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjuktūru

  konjunktūru
  Savienībā. [Gr. 93] |
| --- | --- |

c)

Stiprināt ekonomikas pārvaldību. Darbību mērķis ir atbalstīt dalību ekonomisko reformu programmas (ERP) procesā un sistemātisku sadarbību ar starptautiskajām finanšu iestādēm attiecībā uz ekonomikas politikas pamatprincipiem, kā arī stiprināt daudzpusējas ekonomikas iestādes
  . Palielināt spēju stiprināt makroekonomikas stabilitāti
  un sociālo kohēziju
  un atbalstīt progresu ceļā uz
  ilgtspējīgu attīstību un
  funkcionējošu tirgus ekonomiku, kas spēj izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjuktūru

  konjunktūru
  Savienībā. [Gr. 93]

| d) | Stiprināt Savienības un tās partneru spēju novērst konfliktus, veicināt mieru
  , labas kaimiņattiecības
  un risināt pirmskrīzes un pēckrīzes problēmas, tostarp izmantojot agrīno brīdināšanu un uz iespējamu konfliktu vērstu risku analīzi; veicināt cilvēku savstarpējās attiecības, samierināšanu,
  pārskatatbildību, starptautisko tiesiskumu,
  miera un uzticēšanās veidošanas pasākumus,
  tostarp izveidojot reģionālo komisiju faktu konstatēšanai saistībā ar kara noziegumiem un citiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem bijušajā Dienvidslāvijā (RECOM), kā arī atbalstīt

  atbalstot spēju veidošanu drošības un attīstības atbalstam (CBSD)
  un stiprināt kiberaizsardzības un stratēģiskās komunikācijas spējas, lai veicinātu sistemātisku dezinformācijas atklāšanu
  . [Gr. 94] |
| --- | --- |

d)

Stiprināt Savienības un tās partneru spēju novērst konfliktus, veicināt mieru
  , labas kaimiņattiecības
  un risināt pirmskrīzes un pēckrīzes problēmas, tostarp izmantojot agrīno brīdināšanu un uz iespējamu konfliktu vērstu risku analīzi; veicināt cilvēku savstarpējās attiecības, samierināšanu,
  pārskatatbildību, starptautisko tiesiskumu,
  miera un uzticēšanās veidošanas pasākumus,
  tostarp izveidojot reģionālo komisiju faktu konstatēšanai saistībā ar kara noziegumiem un citiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem bijušajā Dienvidslāvijā (RECOM), kā arī atbalstīt

  atbalstot spēju veidošanu drošības un attīstības atbalstam (CBSD)
  un stiprināt kiberaizsardzības un stratēģiskās komunikācijas spējas, lai veicinātu sistemātisku dezinformācijas atklāšanu
  . [Gr. 94]

| e) | Stiprināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru organizāciju, tostarp I pielikumā minēto saņēmēju profesionālo apvienību, spējas
  , neatkarību un plurālismu
  un veicināt tīklu veidošanos visos līmeņos starp Savienībā izvietotām organizācijām un starp I pielikumā minētajiem saņēmējiem, ļaujot tiem iesaistīties efektīvā dialogā ar publiskiem un privātiem dalībniekiem.
  Palīdzību saņēmējvalstīs cenšas darīt pieejamu pēc iespējas plašākam dažādu organizāciju lokam. [Gr. 95] |
| --- | --- |

e)

Stiprināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru organizāciju, tostarp I pielikumā minēto saņēmēju profesionālo apvienību, spējas
  , neatkarību un plurālismu
  un veicināt tīklu veidošanos visos līmeņos starp Savienībā izvietotām organizācijām un starp I pielikumā minētajiem saņēmējiem, ļaujot tiem iesaistīties efektīvā dialogā ar publiskiem un privātiem dalībniekiem.
  Palīdzību saņēmējvalstīs cenšas darīt pieejamu pēc iespējas plašākam dažādu organizāciju lokam. [Gr. 95]

| f) | Veicināt partnervalstu noteikumu, standartu, politikas un prakses saskaņošanu ar Savienības noteikumiem, standartiem, politiku un praksi, tostarp ar
  KĀDP, publiskā iepirkuma un
  valsts atbalsta noteikumiem. [Gr. 96] |
| --- | --- |

f)

Veicināt partnervalstu noteikumu, standartu, politikas un prakses saskaņošanu ar Savienības noteikumiem, standartiem, politiku un praksi, tostarp ar
  KĀDP, publiskā iepirkuma un
  valsts atbalsta noteikumiem. [Gr. 96]

| g) | Stiprināt izglītības, apmācības un mūžizglītības kvalitāti visos līmeņos un piekļuvi tām, kā arī piedāvāt atbalstu kultūras un radošajām nozarēm
  un sportam
  . Darbību mērķis šajā jomā ir: veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai
  iekļaujošai, kopienā balstītai
  agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, pamatizglītībai un vidējai izglītībai, uzlabot pamatprasmju nodrošināšanu; paaugstināt iegūtā izglītības līmeņa rādītājus, samazināt priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un uzlabot skolotāju apmācību
  ; radīt pilnvērtīgas iespējas bērniem un jauniešiem un panākt, ka viņi var pilnībā izmantot savu potenciālu
  . Attīstīt profesionālās izglītības un apmācības (PIA) sistēmas un veicināt mācīšanās darbavietā sistēmas, lai atvieglotu pāreju uz darba tirgu; uzlabot augstākās izglītības kvalitāti un nozīmību; veicināt ar absolventiem saistītas darbības; uzlabot piekļuvi mūžizglītībai un
  fiziskām aktivitātēm un
  atbalstīt ieguldījumu izglītības
  , apmācības
  un apmācības

  sporta
  infrastruktūrā, jo īpaši, lai samazinātu teritoriālās atšķirības un veicinātu tādu izglītību, kurā nepastāv nošķiršana, tostarp izmantojot digitālās tehnoloģijas. [Gr. 97] |
| --- | --- |

g)

Stiprināt izglītības, apmācības un mūžizglītības kvalitāti visos līmeņos un piekļuvi tām, kā arī piedāvāt atbalstu kultūras un radošajām nozarēm
  un sportam
  . Darbību mērķis šajā jomā ir: veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai
  iekļaujošai, kopienā balstītai
  agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, pamatizglītībai un vidējai izglītībai, uzlabot pamatprasmju nodrošināšanu; paaugstināt iegūtā izglītības līmeņa rādītājus, samazināt priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un uzlabot skolotāju apmācību
  ; radīt pilnvērtīgas iespējas bērniem un jauniešiem un panākt, ka viņi var pilnībā izmantot savu potenciālu
  . Attīstīt profesionālās izglītības un apmācības (PIA) sistēmas un veicināt mācīšanās darbavietā sistēmas, lai atvieglotu pāreju uz darba tirgu; uzlabot augstākās izglītības kvalitāti un nozīmību; veicināt ar absolventiem saistītas darbības; uzlabot piekļuvi mūžizglītībai un
  fiziskām aktivitātēm un
  atbalstīt ieguldījumu izglītības
  , apmācības
  un apmācības

  sporta
  infrastruktūrā, jo īpaši, lai samazinātu teritoriālās atšķirības un veicinātu tādu izglītību, kurā nepastāv nošķiršana, tostarp izmantojot digitālās tehnoloģijas. [Gr. 97]

| h) | Veicināt kvalitatīvu nodarbinātību un piekļuvi darba tirgum. Darbību mērķis šajā jomā ir: risināt augsta bezdarba līmeņa un neaktivitātes problēmas, atbalstot ilgtspējīgu integrāciju darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem (ir sevišķi tiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET)), sievietēm, ilgstošiem bezdarbniekiem un visām nepietiekami pārstāvētajām grupām. Ar šiem pasākumiem veicina kvalitatīvu darbvietu radīšanu un atbalsta darba tiesību un
  starptautiski apstiprinātu
  standartu efektīvu īstenošanu visā teritorijā
  , tostarp veicinot Eiropas sociālo tiesību pīlārā minēto galveno principu un tiesību ievērošanu
  . Citas svarīgas darbību jomas ir atbalsts dzimumu līdztiesībai, nodarbināmības un produktivitātes veicināšana, darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās pārmaiņām, ilgtspējīga sociālā dialoga izveide un darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu un darba inspekciju, modernizācija un stiprināšana. [Gr. 98] |
| --- | --- |

h)

Veicināt kvalitatīvu nodarbinātību un piekļuvi darba tirgum. Darbību mērķis šajā jomā ir: risināt augsta bezdarba līmeņa un neaktivitātes problēmas, atbalstot ilgtspējīgu integrāciju darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem (ir sevišķi tiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET)), sievietēm, ilgstošiem bezdarbniekiem un visām nepietiekami pārstāvētajām grupām. Ar šiem pasākumiem veicina kvalitatīvu darbvietu radīšanu un atbalsta darba tiesību un
  starptautiski apstiprinātu
  standartu efektīvu īstenošanu visā teritorijā
  , tostarp veicinot Eiropas sociālo tiesību pīlārā minēto galveno principu un tiesību ievērošanu
  . Citas svarīgas darbību jomas ir atbalsts dzimumu līdztiesībai, nodarbināmības un produktivitātes veicināšana, darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās pārmaiņām, ilgtspējīga sociālā dialoga izveide un darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu un darba inspekciju, modernizācija un stiprināšana. [Gr. 98]

| i) | Veicināt sociālo aizsardzību un iekļaušanu un apkarot nabadzību. Ar darbībām šajā jomā cenšas modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu efektīvu, iedarbīgu un atbilstīgu aizsardzību visos mūža posmos, sekmējot sociālo iekļaušanu, veicinot vienlīdzīgas iespējas, novēršot nevienlīdzību un nabadzību
  un veicinot pāreju no iestāžu īstenotas aprūpes uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi
  . Darbību mērķis šajā jomā ir arī: iekļaut atstumtas kopienas, piemēram, romus; cīnīties pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ; uzlabot piekļuvi tādiem cenas ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un kvalitatīviem
  ģimenē un kopienā balstītiem
  pakalpojumiem kā
  iekļaujoša
  agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe
  , kurā nepastāv nošķiršana
  , mājokļi, veselības aprūpe, būtiski sabiedriski pakalpojumi un ilgtermiņa aprūpe, tostarp modernizējot sociālās aizsardzības sistēmas.
  Darbības, kas veicina jebkāda veida nošķiršanu vai sociālo atstumtību, netiek atbalstītas. [Gr. 99] |
| --- | --- |

i)

Veicināt sociālo aizsardzību un iekļaušanu un apkarot nabadzību. Ar darbībām šajā jomā cenšas modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu efektīvu, iedarbīgu un atbilstīgu aizsardzību visos mūža posmos, sekmējot sociālo iekļaušanu, veicinot vienlīdzīgas iespējas, novēršot nevienlīdzību un nabadzību
  un veicinot pāreju no iestāžu īstenotas aprūpes uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi
  . Darbību mērķis šajā jomā ir arī: iekļaut atstumtas kopienas, piemēram, romus; cīnīties pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ; uzlabot piekļuvi tādiem cenas ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un kvalitatīviem
  ģimenē un kopienā balstītiem
  pakalpojumiem kā
  iekļaujoša
  agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe
  , kurā nepastāv nošķiršana
  , mājokļi, veselības aprūpe, būtiski sabiedriski pakalpojumi un ilgtermiņa aprūpe, tostarp modernizējot sociālās aizsardzības sistēmas.
  Darbības, kas veicina jebkāda veida nošķiršanu vai sociālo atstumtību, netiek atbalstītas. [Gr. 99]

| j) | Veicināt viedu, ilgtspējīgu, iekļaujošu, drošu transportu un likvidēt sastrēgumu veidošanos svarīgākajās tīkla infrastruktūrās, investējot projektos, kuriem ir liela Eiropas pievienotā vērtība. Ieguldījumu prioritāte būtu jānosaka atbilstoši tam, cik lielā mērā tie sekmē TEN-T savienojumus ar ES
  , pārrobežu savienojumus un darbvietu radīšanu
  un veicina ilgtspējīgu mobilitāti, emisijas samazinājumu, pozitīvu ietekmi uz vidi un drošu mobilitāti sinerģijā ar reformām, ko veicina Transporta kopienas līgums. [Gr. 100] |
| --- | --- |

j)

Veicināt viedu, ilgtspējīgu, iekļaujošu, drošu transportu un likvidēt sastrēgumu veidošanos svarīgākajās tīkla infrastruktūrās, investējot projektos, kuriem ir liela Eiropas pievienotā vērtība. Ieguldījumu prioritāte būtu jānosaka atbilstoši tam, cik lielā mērā tie sekmē TEN-T savienojumus ar ES
  , pārrobežu savienojumus un darbvietu radīšanu
  un veicina ilgtspējīgu mobilitāti, emisijas samazinājumu, pozitīvu ietekmi uz vidi un drošu mobilitāti sinerģijā ar reformām, ko veicina Transporta kopienas līgums. [Gr. 100]

| k) | Uzlabot privātā sektora vidi un uzņēmumu
  , jo īpaši MVU,
  konkurētspēju, ietverot

  arī
  pārdomātu specializāciju, kā svarīgāko

  kas ir svarīgākie
  izaugsmes, darba vietu radīšanas un kohēzijas virzītāju.

  virzītāji
  . Prioritāti piešķir
  ilgtspējīgiem
  projektiem, kuri

  kas
  uzlabo uzņēmējdarbības vidi. [Gr. 101] |
| --- | --- |

k)

Uzlabot privātā sektora vidi un uzņēmumu
  , jo īpaši MVU,
  konkurētspēju, ietverot

  arī
  pārdomātu specializāciju, kā svarīgāko

  kas ir svarīgākie
  izaugsmes, darba vietu radīšanas un kohēzijas virzītāju.

  virzītāji
  . Prioritāti piešķir
  ilgtspējīgiem
  projektiem, kuri

  kas
  uzlabo uzņēmējdarbības vidi. [Gr. 101]

| l) | Uzlabot piekļuvi digitālajām tehnoloģijām un pakalpojumiem un stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju, veicot ieguldījumus digitālajā savienojamībā, digitālajā uzticamībā un drošībā, digitālajās prasmēs un uzņēmējdarbībā, kā arī pētniecības infrastruktūrā un labvēlīgā vidē, un veicinot tīklu veidošanu un sadarbību. |
| --- | --- |

l)

Uzlabot piekļuvi digitālajām tehnoloģijām un pakalpojumiem un stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju, veicot ieguldījumus digitālajā savienojamībā, digitālajā uzticamībā un drošībā, digitālajās prasmēs un uzņēmējdarbībā, kā arī pētniecības infrastruktūrā un labvēlīgā vidē, un veicinot tīklu veidošanu un sadarbību.

| m) | Ieguldīt pārtikas
  un ūdens
  apgādes nodrošinājumā un drošībā un uzturēt dažādotas un dzīvotspējīgas zemkopības sistēmas dinamiskās lauku kopienās un lauku rajonos. [Gr. 102] |
| --- | --- |

m)

Ieguldīt pārtikas
  un ūdens
  apgādes nodrošinājumā un drošībā un uzturēt dažādotas un dzīvotspējīgas zemkopības sistēmas dinamiskās lauku kopienās un lauku rajonos. [Gr. 102]

| n) | Aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, novērst vides degradāciju un apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu, veicināt zemes un jūras ekosistēmu un atjaunojamo dabas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu, veicināt resursu efektīvu izmantošanu, ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu un sekmēt pāreju uz zaļo un aprites ekonomiku, sekmēt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, pastiprināt klimatnoturību un veicināt klimata jomas pasākumu pārvaldību un informāciju un energoefektivitāti. IPA III veicina politikas virzienus, kuru mērķis ir atbalstīt pāreju uz resursu ziņā efektīvu, drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa ekonomiku un stiprināt noturību pret katastrofām, kā arī katastrofu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu. Tas arī veicina augsta līmeņa kodoldrošumu un aizsardzību pret radiāciju un efektīvu un lietderīgu drošības pasākumu ieviešanu attiecībā uz kodolmateriāliem trešās valstīs, kā arī sistēmu un metodoloģiju izveidi, lai kodolmateriāliem piemērotu iedarbīgus un efektīvus drošības pasākumus. |
| --- | --- |

n)

Aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, novērst vides degradāciju un apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu, veicināt zemes un jūras ekosistēmu un atjaunojamo dabas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu, veicināt resursu efektīvu izmantošanu, ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu un sekmēt pāreju uz zaļo un aprites ekonomiku, sekmēt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, pastiprināt klimatnoturību un veicināt klimata jomas pasākumu pārvaldību un informāciju un energoefektivitāti. IPA III veicina politikas virzienus, kuru mērķis ir atbalstīt pāreju uz resursu ziņā efektīvu, drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa ekonomiku un stiprināt noturību pret katastrofām, kā arī katastrofu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu. Tas arī veicina augsta līmeņa kodoldrošumu un aizsardzību pret radiāciju un efektīvu un lietderīgu drošības pasākumu ieviešanu attiecībā uz kodolmateriāliem trešās valstīs, kā arī sistēmu un metodoloģiju izveidi, lai kodolmateriāliem piemērotu iedarbīgus un efektīvus drošības pasākumus.

| o) | Veicināt augstākos kodoldrošuma standartus, tostarp kodoldrošuma kultūru, gatavību ārkārtas situācijām, lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgu un drošu apsaimniekošanu, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu un to atveseļošanu; pretradiācijas aizsardzību un kodolmateriālu uzskaiti un kontroli. |
| --- | --- |

o)

Veicināt augstākos kodoldrošuma standartus, tostarp kodoldrošuma kultūru, gatavību ārkārtas situācijām, lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgu un drošu apsaimniekošanu, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu un to atveseļošanu; pretradiācijas aizsardzību un kodolmateriālu uzskaiti un kontroli.

| p) | Palielināt lauksaimniecības pārtikas nozares un zivsaimniecības nozares spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru, kā arī progresīvi pielāgoties Savienības noteikumiem un standartiem,
  lai palielinātu Savienības tirgum paredzētā eksporta spēju,
  vienlaikus cenšoties panākt ekonomiskos, sociālos un vides mērķus līdzsvarotā lauku rajonu un piekrastes zonu teritoriālajā attīstībā. [Gr. 103] |
| --- | --- |

p)

Palielināt lauksaimniecības pārtikas nozares un zivsaimniecības nozares spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru, kā arī progresīvi pielāgoties Savienības noteikumiem un standartiem,
  lai palielinātu Savienības tirgum paredzētā eksporta spēju,
  vienlaikus cenšoties panākt ekonomiskos, sociālos un vides mērķus līdzsvarotā lauku rajonu un piekrastes zonu teritoriālajā attīstībā. [Gr. 103]

| pa) | Veicināt darbības un uzlabot ilgtermiņa stratēģijas un politiku, kuru mērķis ir novērst un apkarot radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu.

  [Gr. 104] |
| --- | --- |

pa)

Veicināt darbības un uzlabot ilgtermiņa stratēģijas un politiku, kuru mērķis ir novērst un apkarot radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu.

  [Gr. 104]

III PIELIKUMS

Tematiskās prioritātes palīdzībai pārrobežu sadarbības jomā

Ar palīdzību pārrobežu sadarbības jomā attiecīgā gadījumā var tikt risinātas šādas tematiskās prioritātes:

| a) | veicināt pārrobežu nodarbinātību, darbaspēka mobilitāti un sociālo un kultūras integrāciju, inter alia: integrējot pārrobežu darba tirgus, tostarp pārrobežu mobilitāti; ar kopīgām vietējās nodarbinātības iniciatīvām; sniedzot informācijas un konsultatīvus pakalpojumus un kopīgu apmācību; veicinot dzimumu līdztiesību; un

  veicinot
  vienlīdzīgas iespējas; integrējot imigrantu kopienas un neaizsargātas grupas; ieguldot valsts nodarbinātības dienestos; atbalstot ieguldījumu sabiedrības veselības
  jomā, kā arī pāreju uz ģimenē
  un sociālo pakalpojumu jomā;

  kopienā balstītiem sociālajiem pakalpojumiem
  ; [Gr. 105] |
| --- | --- |

a)

veicināt pārrobežu nodarbinātību, darbaspēka mobilitāti un sociālo un kultūras integrāciju, inter alia: integrējot pārrobežu darba tirgus, tostarp pārrobežu mobilitāti; ar kopīgām vietējās nodarbinātības iniciatīvām; sniedzot informācijas un konsultatīvus pakalpojumus un kopīgu apmācību; veicinot dzimumu līdztiesību; un

  veicinot
  vienlīdzīgas iespējas; integrējot imigrantu kopienas un neaizsargātas grupas; ieguldot valsts nodarbinātības dienestos; atbalstot ieguldījumu sabiedrības veselības
  jomā, kā arī pāreju uz ģimenē
  un sociālo pakalpojumu jomā;

  kopienā balstītiem sociālajiem pakalpojumiem
  ; [Gr. 105]

| b) | aizsargāt vidi un veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņu radītajai ietekmei un mazināt to, novērst apdraudējumu un pārvarēt to, inter alia: izmantojot kopīgu rīcību vides aizsardzības jomā; veicinot dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, koordinētu jūras telpisko plānošanu, resursu efektīvu izmantošanu un aprites ekonomiku, atjaunojamus energoresursus un pāreju uz drošu un mazoglekļa, videi draudzīgu ekonomiku; veicinot ieguldījumu, lai pārvarētu konkrētus apdraudējumus, nodrošinātu noturību pret katastrofām un katastrofu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu; |
| --- | --- |

b)

aizsargāt vidi un veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņu radītajai ietekmei un mazināt to, novērst apdraudējumu un pārvarēt to, inter alia: izmantojot kopīgu rīcību vides aizsardzības jomā; veicinot dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, koordinētu jūras telpisko plānošanu, resursu efektīvu izmantošanu un aprites ekonomiku, atjaunojamus energoresursus un pāreju uz drošu un mazoglekļa, videi draudzīgu ekonomiku; veicinot ieguldījumu, lai pārvarētu konkrētus apdraudējumus, nodrošinātu noturību pret katastrofām un katastrofu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu;

| c) | veicināt ilgtspējīgu transportu un uzlabot publiskas infrastruktūras, inter alia samazinot izolētību un, lai to panāktu, uzlabojot piekļuvi transportam, digitālajiem tīkliem un pakalpojumiem un ieguldot pārrobežu ūdens, atkritumu un enerģijas sistēmās un iekārtās; |
| --- | --- |

c)

veicināt ilgtspējīgu transportu un uzlabot publiskas infrastruktūras, inter alia samazinot izolētību un, lai to panāktu, uzlabojot piekļuvi transportam, digitālajiem tīkliem un pakalpojumiem un ieguldot pārrobežu ūdens, atkritumu un enerģijas sistēmās un iekārtās;

| d) | veicināt digitālo ekonomiku un sabiedrību, inter alia ieviešot digitālo savienojamību, attīstot e-pārvaldes pakalpojumus, digitālo uzticamību un drošību, kā arī digitālās prasmes un uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

d)

veicināt digitālo ekonomiku un sabiedrību, inter alia ieviešot digitālo savienojamību, attīstot e-pārvaldes pakalpojumus, digitālo uzticamību un drošību, kā arī digitālās prasmes un uzņēmējdarbību;

| da) | veicināt nevajadzīgu tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu, tostarp birokrātisku šķēršļu, tarifu šķēršļu un ar tarifiem nesaistītu šķēršļu likvidēšanu; [Gr. 106] |
| --- | --- |

da)

veicināt nevajadzīgu tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu, tostarp birokrātisku šķēršļu, tarifu šķēršļu un ar tarifiem nesaistītu šķēršļu likvidēšanu; [Gr. 106]

| e) | veicināt tūrismu
  , sportu
  un kultūras un dabas mantojuma aizsardzību; [Gr. 107] |
| --- | --- |

e)

veicināt tūrismu
  , sportu
  un kultūras un dabas mantojuma aizsardzību; [Gr. 107]

| f) | ieguldīt jaunatnē,
  sportā,
  izglītībā un prasmēs, inter alia

  nodrošinot prasmju un kvalifikāciju atzīšanu,
  attīstot un īstenojot kopīgas izglītības, profesionālās apmācības, apmācības shēmas un infrastruktūru, kas atbalsta
  kopīgas
  jauniešu aktivitātes; [Gr. 108] |
| --- | --- |

f)

ieguldīt jaunatnē,
  sportā,
  izglītībā un prasmēs, inter alia

  nodrošinot prasmju un kvalifikāciju atzīšanu,
  attīstot un īstenojot kopīgas izglītības, profesionālās apmācības, apmācības shēmas un infrastruktūru, kas atbalsta
  kopīgas
  jauniešu aktivitātes; [Gr. 108]

| g) | veicināt vietējo un reģionālo pārvaldību
  , tostarp pārvaldības iestāžu pārrobežu sadarbību nolūkā sekmēt samierināšanu un miera veidošanu,
  un pastiprināt vietējo un reģionālo iestāžu plānošanu un administratīvās spējas; [Gr. 109] |
| --- | --- |

g)

veicināt vietējo un reģionālo pārvaldību
  , tostarp pārvaldības iestāžu pārrobežu sadarbību nolūkā sekmēt samierināšanu un miera veidošanu,
  un pastiprināt vietējo un reģionālo iestāžu plānošanu un administratīvās spējas; [Gr. 109]

| ga) | ieguldīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanā; [Gr. 110] |
| --- | --- |

ga)

ieguldīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanā; [Gr. 110]

| gb) | veicināt pārvaldības iestāžu pārrobežu sadarbību nolūkā sekmēt samierināšanu un miera veidošanu, tostarp izveidojot reģionālo komisiju faktu konstatēšanai saistībā ar kara noziegumiem un citiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem bijušajā Dienvidslāvijā (RECOM); [Gr. 111] |
| --- | --- |

gb)

veicināt pārvaldības iestāžu pārrobežu sadarbību nolūkā sekmēt samierināšanu un miera veidošanu, tostarp izveidojot reģionālo komisiju faktu konstatēšanai saistībā ar kara noziegumiem un citiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem bijušajā Dienvidslāvijā (RECOM); [Gr. 111]

| h) | pastiprināt konkurētspēju, uzņēmējdarbības vidi un mazo un vidējo uzņēmumu attīstību, tirdzniecību un investīcijas, inter alia veicinot un atbalstot uzņēmējdarbību, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu uzņēmējdarbību, un attīstot vietējos pārrobežu tirgus un internacionalizāciju; |
| --- | --- |

h)

pastiprināt konkurētspēju, uzņēmējdarbības vidi un mazo un vidējo uzņēmumu attīstību, tirdzniecību un investīcijas, inter alia veicinot un atbalstot uzņēmējdarbību, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu uzņēmējdarbību, un attīstot vietējos pārrobežu tirgus un internacionalizāciju;

| i) | stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību, inovāciju un digitālās tehnoloģijas, inter alia veicinot cilvēkresursu un pētniecības un tehnoloģiju attīstības infrastruktūras kopīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

i)

stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību, inovāciju un digitālās tehnoloģijas, inter alia veicinot cilvēkresursu un pētniecības un tehnoloģiju attīstības infrastruktūras kopīgu izmantošanu.

| ia) | uzlabot policijas un tiesu iestāžu pārrobežu sadarbību un informācijas apmaiņu nolūkā atvieglot pārrobežu organizētās noziedzības un ar to saistīto ekonomisko un finanšu noziegumu un korupcijas, cilvēku tirdzniecības un kontrabandas lietu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. [Gr. 112] |
| --- | --- |

ia)

uzlabot policijas un tiesu iestāžu pārrobežu sadarbību un informācijas apmaiņu nolūkā atvieglot pārrobežu organizētās noziedzības un ar to saistīto ekonomisko un finanšu noziegumu un korupcijas, cilvēku tirdzniecības un kontrabandas lietu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. [Gr. 112]

IV PIELIKUMS

Galveno snieguma rādītāju saraksts

Izmanto šādu galveno snieguma rādītāju sarakstu
  un to izmaiņas gada laikā
  , lai palīdzētu novērtēt Savienības ieguldījumu tās konkrēto mērķu sasniegšanā
  un saņēmēju panākto progresu
  . [Gr. 113]

| 1. | Saliktais rādītājs (1), ar kuru novērtē paplašināšanās procesā iesaistīto valstu gatavību attiecībā uz politisko pievienošanās kritēriju pamataspektiem (tostarp demokrātiju, tiesiskumu (tiesu sistēmu, korupcijas apkarošanu un cīņu pret organizēto noziedzību) un cilvēktiesībām) (avots: Eiropas Komisija). |
| --- | --- |

1.

Saliktais rādītājs (1), ar kuru novērtē paplašināšanās procesā iesaistīto valstu gatavību attiecībā uz politisko pievienošanās kritēriju pamataspektiem (tostarp demokrātiju, tiesiskumu (tiesu sistēmu, korupcijas apkarošanu un cīņu pret organizēto noziedzību) un cilvēktiesībām) (avots: Eiropas Komisija).

| 1.a | Saliktais rādītājs attiecībā uz partneru centieniem saistībā ar samierināšanu, miera veidošanu, labām kaimiņattiecībām un starptautiskajām saistībām, dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām;

  [Gr. 114] |
| --- | --- |

1.a

Saliktais rādītājs attiecībā uz partneru centieniem saistībā ar samierināšanu, miera veidošanu, labām kaimiņattiecībām un starptautiskajām saistībām, dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām;

  [Gr. 114]

| 1.b | Vardarbības nepastāvēšanas rādītājs kopā ar konfliktu virzītāju (piemēram, politiska vai ekonomiska atstumtība) samazinājumu, salīdzinot ar atsauces novērtējumu.

  [Gr. 115] |
| --- | --- |

1.b

Vardarbības nepastāvēšanas rādītājs kopā ar konfliktu virzītāju (piemēram, politiska vai ekonomiska atstumtība) samazinājumu, salīdzinot ar atsauces novērtējumu.

  [Gr. 115]

| 1.c | To saņēmējvalstu iedzīvotāju īpatsvars, kuri uzskata, ka ir labi informēti par Savienības palīdzību, ko sniedz saskaņā ar šo regulu (avots: Eiropas Komisija).

  [Gr. 116] |
| --- | --- |

1.c

To saņēmējvalstu iedzīvotāju īpatsvars, kuri uzskata, ka ir labi informēti par Savienības palīdzību, ko sniedz saskaņā ar šo regulu (avots: Eiropas Komisija).

  [Gr. 116]

| 2. | Paplašināšanās procesā iesaistīto valstu gatavība attiecībā uz valsts pārvaldes reformu (avots: Eiropas Komisija). |
| --- | --- |

2.

Paplašināšanās procesā iesaistīto valstu gatavība attiecībā uz valsts pārvaldes reformu (avots: Eiropas Komisija).

| 3. | Saliktais rādītājs, ar kuru novērtē kandidātvalstu un potenciālo kandidātu gatavību attiecībā uz ES acquis (avots: Eiropas Komisija). |
| --- | --- |

3.

Saliktais rādītājs, ar kuru novērtē kandidātvalstu un potenciālo kandidātu gatavību attiecībā uz ES acquis (avots: Eiropas Komisija).

| 3.a | Saskaņotības ar KĀDP lēmumiem un pasākumiem līmenis un gada laikā notikušās izmaiņas (avots: EĀDD).

  [Gr. 117] |
| --- | --- |

3.a

Saskaņotības ar KĀDP lēmumiem un pasākumiem līmenis un gada laikā notikušās izmaiņas (avots: EĀDD).

  [Gr. 117]

| 4. | Saliktais rādītājs, ar kuru novērtē kandidātvalstu un potenciālo kandidātu gatavību attiecībā uz ekonomisko kritēriju pamataspektiem (funkcionējoša tirgus ekonomika un konkurētspēja) (avots: Eiropas Komisija). |
| --- | --- |

4.

Saliktais rādītājs, ar kuru novērtē kandidātvalstu un potenciālo kandidātu gatavību attiecībā uz ekonomisko kritēriju pamataspektiem (funkcionējoša tirgus ekonomika un konkurētspēja) (avots: Eiropas Komisija).

| 5. | Publiskie sociālās nodrošināšanas izdevumi (procentos no IKP)
  , kā norādījusi

  (avots: SDO,) vai

  veselības aprūpes izdevumi, ienākumu nevienlīdzība, nabadzības līmenis,
  nodarbinātības līmenis (avots: valstu

  un bezdarba līmenis, par ko liecina oficiāli valsts
  statistikas dati). [Gr. 118] |
| --- | --- |

5.

Publiskie sociālās nodrošināšanas izdevumi (procentos no IKP)
  , kā norādījusi

  (avots: SDO,) vai

  veselības aprūpes izdevumi, ienākumu nevienlīdzība, nabadzības līmenis,
  nodarbinātības līmenis (avots: valstu

  un bezdarba līmenis, par ko liecina oficiāli valsts
  statistikas dati). [Gr. 118]

| 5.a | Saņēmēja Džini koeficienta izmaiņas laika gaitā.

  [Gr. 119] |
| --- | --- |

5.a

Saņēmēja Džini koeficienta izmaiņas laika gaitā.

  [Gr. 119]

| 6. | Digitālā plaisa starp saņēmējvalstīm un ES vidējo rādītāju (avots: Eiropas Komisija, DESI indekss). |
| --- | --- |

6.

Digitālā plaisa starp saņēmējvalstīm un ES vidējo rādītāju (avots: Eiropas Komisija, DESI indekss).

| 7. | Valstu normatīvās darbības un uzņēmējdarbības vides reitings “Distance to frontier (Doing Business) score” (avots: PB). |
| --- | --- |

7.

Valstu normatīvās darbības un uzņēmējdarbības vides reitings “Distance to frontier (Doing Business) score” (avots: PB).

| 8. | Energointensitāte, ko novērtē primārās enerģijas un IKP izteiksmē (avots: EUROSTAT). |
| --- | --- |

8.

Energointensitāte, ko novērtē primārās enerģijas un IKP izteiksmē (avots: EUROSTAT).

| 9. | Ar ES atbalstu samazinātā vai novērstā siltumnīcefekta gāzu emisija (kt CO2 ekv.). |
| --- | --- |

9.

Ar ES atbalstu samazinātā vai novērstā siltumnīcefekta gāzu emisija (kt CO2 ekv.).

| 10. | Starp IPA saņēmējvalstīm un IPA/ES dalībvalstīm noslēgto
  un īstenoto
  pārrobežu sadarbības programmu skaits, (avots:

  kā norādījusi
  Eiropas Komisija). [Gr. 120] |
| --- | --- |

10.

Starp IPA saņēmējvalstīm un IPA/ES dalībvalstīm noslēgto
  un īstenoto
  pārrobežu sadarbības programmu skaits, (avots:

  kā norādījusi
  Eiropas Komisija). [Gr. 120]

| 10.a | Laika gaitā darbībās un programmās piedalījušos jaunu organizāciju skaits.

  [Gr. 121] |
| --- | --- |

10.a

Laika gaitā darbībās un programmās piedalījušos jaunu organizāciju skaits.

  [Gr. 121]

Attiecīgos gadījumos rādītāji būs sadalīti pēc

  minimālā vecuma un
  dzimuma
  līmenī
  . [Gr. 123]

---

(1)  Trīs saliktos rādītājus ir izstrādājusi Eiropas Komisija, pamatojoties uz ziņojumiem par paplašināšanos, kas iegūti no vairākiem neatkarīgiem avotiem.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/442 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/442

---

P8_TA(2019)0300

Centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīms ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365 (COM(2016)0856 – C8-0484/2016 – 2016/0365(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0856), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0856),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0484/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0484/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Itālijas Senāts, Spānijas parlaments un Rumānijas Senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Itālijas Senāts, Spānijas parlaments un Rumānijas Senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2017. gada 20. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2017. gada 20. septembra atzinumu (1),

| — | vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 29. marta atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 29. marta atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0015/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0015/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 372, 1.11.2017., 6. lpp.

(2)  OV C 209, 30.6.2017., 28. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0365

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu (1),

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (3),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Finanšu tirgiem ir izšķiroša nozīme mūsdienu ekonomikas darbībā. Jo integrētāki tie ir, jo
  lielākas ir izredzes, ka
  efektīvāka būs saimniecisko resursu sadale, kas
  varētu sekmēt
  ekonomikas darbību. Tomēr, lai uzlabotu vienotā tirgus darbību finanšu pakalpojumu jomā, ir svarīgi, lai būtu ieviestas procedūras,
  ar kurām var novērst tirgus nepilnības un
  ar kurām nodrošina, ka gadījumā, ja finanšu iestāde vai finanšu tirgus infrastruktūra, kas darbojas šajā tirgū, nonāk finansiālos sarežģījumos vai ir uz grūtību robežas, šāds notikums neizjauc visa finanšu tirgus stabilitāti un nekaitē ekonomikas izaugsmei kopumā. Centrālais darījumu partneris (CCP) ir būtisks finanšu tirgu elements, kas darbojas dalībnieku starpā, proti, kā pircējs attiecībā pret katru pārdevēju un kā pārdevējs attiecībā pret katru pircēju, un tam ir būtiska nozīme, apkalpojot finanšu darījumus un pārvaldot pakļautību dažādiem riskiem, kas šādiem darījumiem ir raksturīgi. CCP centralizē darījumu partneru darījumu un pozīciju apstrādi, pilda no darījumiem izrietošās saistības un no saviem dalībniekiem saņem atbilstošu nodrošinājumu kā maržu un kā iemaksas fondos saistību neizpildes gadījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Finanšu tirgiem ir izšķiroša nozīme mūsdienu ekonomikas darbībā. Jo integrētāki tie ir, jo
  lielākas ir izredzes, ka
  efektīvāka būs saimniecisko resursu sadale, kas
  varētu sekmēt
  ekonomikas darbību. Tomēr, lai uzlabotu vienotā tirgus darbību finanšu pakalpojumu jomā, ir svarīgi, lai būtu ieviestas procedūras,
  ar kurām var novērst tirgus nepilnības un
  ar kurām nodrošina, ka gadījumā, ja finanšu iestāde vai finanšu tirgus infrastruktūra, kas darbojas šajā tirgū, nonāk finansiālos sarežģījumos vai ir uz grūtību robežas, šāds notikums neizjauc visa finanšu tirgus stabilitāti un nekaitē ekonomikas izaugsmei kopumā. Centrālais darījumu partneris (CCP) ir būtisks finanšu tirgu elements, kas darbojas dalībnieku starpā, proti, kā pircējs attiecībā pret katru pārdevēju un kā pārdevējs attiecībā pret katru pircēju, un tam ir būtiska nozīme, apkalpojot finanšu darījumus un pārvaldot pakļautību dažādiem riskiem, kas šādiem darījumiem ir raksturīgi. CCP centralizē darījumu partneru darījumu un pozīciju apstrādi, pilda no darījumiem izrietošās saistības un no saviem dalībniekiem saņem atbilstošu nodrošinājumu kā maržu un kā iemaksas fondos saistību neizpildes gadījumiem.

| (2) | Centrālais darījumu partneris (CCP) ir būtisks
  pasaules
  finanšu tirgu elements, kas darbojas dalībnieku starpā, proti, kā pircējs attiecībā pret katru pārdevēju un kā pārdevējs attiecībā pret katru pircēju, un tam ir būtiska nozīme, apkalpojot finanšu darījumus un pārvaldot pakļautību dažādiem riskiem, kas šādiem darījumiem ir raksturīgi. CCP centralizē darījumu partneru darījumu un pozīciju apstrādi, pilda no darījumiem izrietošās saistības un no saviem dalībniekiem
  prasa
  atbilstošu nodrošinājumu kā maržu un kā iemaksas fondos saistību neizpildes gadījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Centrālais darījumu partneris (CCP) ir būtisks
  pasaules
  finanšu tirgu elements, kas darbojas dalībnieku starpā, proti, kā pircējs attiecībā pret katru pārdevēju un kā pārdevējs attiecībā pret katru pircēju, un tam ir būtiska nozīme, apkalpojot finanšu darījumus un pārvaldot pakļautību dažādiem riskiem, kas šādiem darījumiem ir raksturīgi. CCP centralizē darījumu partneru darījumu un pozīciju apstrādi, pilda no darījumiem izrietošās saistības un no saviem dalībniekiem
  prasa
  atbilstošu nodrošinājumu kā maržu un kā iemaksas fondos saistību neizpildes gadījumiem.

| (3) | Savienības finanšu tirgu integrācija nozīmē to, ka CCP, kas agrāk galvenokārt apmierināja iekšzemes pieprasījumu un tirgus, ir pārtapuši par kritiski svarīgiem punktiem Savienības finanšu tirgos plašākā mērogā. CCP, kuriem Savienībā ir izsniegta darbības atļauja, pašlaik veic tīrvērti vairākām produktu klasēm, sākot no biržas sarakstos iekļautajiem un ārpusbiržas (OTC) atvasinātajiem finanšu un preču instrumentiem un beidzot ar akcijām, obligācijām un citiem produktiem, piemēram, repo darījumiem. Tie sniedz pakalpojumus pāri valstu robežām plaša spektra finanšu un cita veida iestādēm visā Savienībā. Kaut arī daži CCP, kuriem Savienībā ir izsniegta darbības atļauja, joprojām pievēršas vietējiem tirgiem, tiem visiem ir sistēmiska nozīme vismaz vietējos tirgos. |
| --- | --- |

(3)

Savienības finanšu tirgu integrācija nozīmē to, ka CCP, kas agrāk galvenokārt apmierināja iekšzemes pieprasījumu un tirgus, ir pārtapuši par kritiski svarīgiem punktiem Savienības finanšu tirgos plašākā mērogā. CCP, kuriem Savienībā ir izsniegta darbības atļauja, pašlaik veic tīrvērti vairākām produktu klasēm, sākot no biržas sarakstos iekļautajiem un ārpusbiržas (OTC) atvasinātajiem finanšu un preču instrumentiem un beidzot ar akcijām, obligācijām un citiem produktiem, piemēram, repo darījumiem. Tie sniedz pakalpojumus pāri valstu robežām plaša spektra finanšu un cita veida iestādēm visā Savienībā. Kaut arī daži CCP, kuriem Savienībā ir izsniegta darbības atļauja, joprojām pievēršas vietējiem tirgiem, tiem visiem ir sistēmiska nozīme vismaz vietējos tirgos.

| (4) | Ļoti būtisks ir CCP efektīvs regulējums un stingra uzraudzība, jo CCP tīrvērtes dalībnieku un to klientu vārdā apstrādā un koncentrē būtisku Savienības finansiālās sistēmas finansiālā riska apjomu. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 (4), kas stājās spēkā 2012. gada augustā, ir izvirzīta prasība CCP ievērot augstus uzraudzības, organizatoriskus un darījumdarbības veikšanas standartus. Kompetento iestāžu uzdevums ir veikt pilnīgu to darbības uzraudzību, veicot kopīgu darbu
  uzraudzības
  kolēģijās, kurās apvieno attiecīgās iestādes saistībā ar konkrētiem tām uzticētiem uzdevumiem. Saskaņā ar saistībām, ko G20 valstu līderi ir uzņēmušies kopš finanšu krīzes sākuma, Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikta arī prasība, lai CCP veiktu centralizētu tīrvērti standartizētiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. Pienākumam veikt centralizētu tīrvērti standartizētiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem stājoties spēkā, CCP darījumdarbības apjoms un spektrs, visticamāk, palielināsies, kas savukārt radīs papildu problēmas CCP riska pārvaldības stratēģijām. |
| --- | --- |

(4)

Ļoti būtisks ir CCP efektīvs regulējums un stingra uzraudzība, jo CCP tīrvērtes dalībnieku un to klientu vārdā apstrādā un koncentrē būtisku Savienības finansiālās sistēmas finansiālā riska apjomu. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 (4), kas stājās spēkā 2012. gada augustā, ir izvirzīta prasība CCP ievērot augstus uzraudzības, organizatoriskus un darījumdarbības veikšanas standartus. Kompetento iestāžu uzdevums ir veikt pilnīgu to darbības uzraudzību, veicot kopīgu darbu
  uzraudzības
  kolēģijās, kurās apvieno attiecīgās iestādes saistībā ar konkrētiem tām uzticētiem uzdevumiem. Saskaņā ar saistībām, ko G20 valstu līderi ir uzņēmušies kopš finanšu krīzes sākuma, Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikta arī prasība, lai CCP veiktu centralizētu tīrvērti standartizētiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. Pienākumam veikt centralizētu tīrvērti standartizētiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem stājoties spēkā, CCP darījumdarbības apjoms un spektrs, visticamāk, palielināsies, kas savukārt radīs papildu problēmas CCP riska pārvaldības stratēģijām.

| (5) | Regula (ES) Nr. 648/2012 ir vairojusi CCP un plašāku finanšu tirgu noturību pret dažādiem riskiem, kurus CCP apstrādā un koncentrē. Tomēr neviena noteikumu un prakses sistēma nespēj novērst to, ka esošie resursi nav pietiekami, lai pārvaldītu riskus, ar ko CCP saskaras, tostarp viena vai vairāku tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildi. Saskaroties ar nopietnu sarežģījumu scenāriju vai neizbēgamu nonākšanu grūtībās, finanšu iestādēm principā būtu jāpiemēro parastā maksātnespējas procedūra. Tomēr, kā ir parādījusi finanšu krīze, jo īpaši ilgstošas ekonomikas nestabilitātes un neskaidrību laikā, šāda procedūra var traucēt ekonomikai kritiski svarīgām funkcijām, apdraudot finanšu stabilitāti. Parastā uzņēmumu maksātnespējas procedūra ne vienmēr nodrošina pietiekami ātru intervenci vai pienācīgi nosaka prioritātes finanšu iestāžu kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktībai finanšu stabilitātes saglabāšanas nolūkā. Lai novērstu šīs negatīvās sekas, ko rada parastā maksātnespējas procedūra, ir nepieciešams izstrādāt īpašu noregulējuma režīmu attiecībā uz CCP. |
| --- | --- |

(5)

Regula (ES) Nr. 648/2012 ir vairojusi CCP un plašāku finanšu tirgu noturību pret dažādiem riskiem, kurus CCP apstrādā un koncentrē. Tomēr neviena noteikumu un prakses sistēma nespēj novērst to, ka esošie resursi nav pietiekami, lai pārvaldītu riskus, ar ko CCP saskaras, tostarp viena vai vairāku tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildi. Saskaroties ar nopietnu sarežģījumu scenāriju vai neizbēgamu nonākšanu grūtībās, finanšu iestādēm principā būtu jāpiemēro parastā maksātnespējas procedūra. Tomēr, kā ir parādījusi finanšu krīze, jo īpaši ilgstošas ekonomikas nestabilitātes un neskaidrību laikā, šāda procedūra var traucēt ekonomikai kritiski svarīgām funkcijām, apdraudot finanšu stabilitāti. Parastā uzņēmumu maksātnespējas procedūra ne vienmēr nodrošina pietiekami ātru intervenci vai pienācīgi nosaka prioritātes finanšu iestāžu kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktībai finanšu stabilitātes saglabāšanas nolūkā. Lai novērstu šīs negatīvās sekas, ko rada parastā maksātnespējas procedūra, ir nepieciešams izstrādāt īpašu noregulējuma režīmu attiecībā uz CCP.

| (6) | Finanšu krīze parādīja arī to, ka trūkst piemērotu instrumentu, lai saglabātu grūtībās esošu finanšu iestāžu kritiski svarīgās funkcijas. Tā arī parādīja, ka trūkst mehānismu, kas nodrošina sadarbību un koordināciju starp iestādēm, jo īpaši tām, kas atrodas dažādās dalībvalstīs vai jurisdikcijās, lai nodrošinātu ātras un izlēmīgas rīcības īstenošanu. Bez šādiem instrumentiem un trūkstot sadarbības un koordinācijas mehānismiem, dalībvalstis, lai apturētu kaitīgās ietekmes izplatīšanos un samazinātu paniku, bija spiestas glābt finanšu iestādes, izmantojot nodokļu maksātāju naudu. Kaut arī CCP krīzes laikā tieši nesaņēma finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem, tie netieši guva labumu no glābšanas pasākumiem, kas tika veikti attiecībā uz bankām, un tika pasargāti no sekām, ko pretējā gadījumā tiem būtu radījušas bankas, kuras nebūtu pildījušas savas saistības. Tādēļ ir nepieciešams CCP atveseļošanas un noregulējuma režīms, lai to haotisku grūtību gadījumā novērstu paļaušanos uz nodokļu maksātāju naudu.
  Turklāt ar šādu mehānismu vajadzētu pievērsties iespējai sākt CCP noregulējuma procedūru arī citu iemeslu dēļ, ne tikai viena vai vairāku tā tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildes gadījumā. |
| --- | --- |

(6)

Finanšu krīze parādīja arī to, ka trūkst piemērotu instrumentu, lai saglabātu grūtībās esošu finanšu iestāžu kritiski svarīgās funkcijas. Tā arī parādīja, ka trūkst mehānismu, kas nodrošina sadarbību un koordināciju starp iestādēm, jo īpaši tām, kas atrodas dažādās dalībvalstīs vai jurisdikcijās, lai nodrošinātu ātras un izlēmīgas rīcības īstenošanu. Bez šādiem instrumentiem un trūkstot sadarbības un koordinācijas mehānismiem, dalībvalstis, lai apturētu kaitīgās ietekmes izplatīšanos un samazinātu paniku, bija spiestas glābt finanšu iestādes, izmantojot nodokļu maksātāju naudu. Kaut arī CCP krīzes laikā tieši nesaņēma finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem, tie netieši guva labumu no glābšanas pasākumiem, kas tika veikti attiecībā uz bankām, un tika pasargāti no sekām, ko pretējā gadījumā tiem būtu radījušas bankas, kuras nebūtu pildījušas savas saistības. Tādēļ ir nepieciešams CCP atveseļošanas un noregulējuma režīms, lai to haotisku grūtību gadījumā novērstu paļaušanos uz nodokļu maksātāju naudu.
  Turklāt ar šādu mehānismu vajadzētu pievērsties iespējai sākt CCP noregulējuma procedūru arī citu iemeslu dēļ, ne tikai viena vai vairāku tā tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildes gadījumā.

| (7) | Uzticama atveseļošanas un noregulējuma režīma mērķis ir nodrošināt, cik vien tas iespējams, ka CCP nosaka pasākumus, lai atgūtos no finansiāliem sarežģījumiem, saglabātu tāda CCP kritiski svarīgās funkcijas, kurš nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās, vienlaikus likvidējot atlikušās darbības saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, un lai saglabātu finanšu stabilitāti, vienlaikus līdz minimumam samazinot ar CCP grūtībām saistītās izmaksas
  galaklientiem un
  nodokļu maksātājiem. Atveseļošanas un noregulējuma režīms vēl vairāk veicina CCP un iestāžu gatavību mazināt finanšu spriedzi un sniedz iestādēm papildu ieskatu attiecībā uz CCP gatavošanos stresa scenārijiem. Tas arī sniedz iestādēm pilnvaras, lai sagatavotos iespējamam CCP noregulējumam un saskaņoti risinātu CCP stāvokļa pasliktināšanos, tādējādi sekmējot raitu finanšu tirgu darbību. |
| --- | --- |

(7)

Uzticama atveseļošanas un noregulējuma režīma mērķis ir nodrošināt, cik vien tas iespējams, ka CCP nosaka pasākumus, lai atgūtos no finansiāliem sarežģījumiem, saglabātu tāda CCP kritiski svarīgās funkcijas, kurš nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās, vienlaikus likvidējot atlikušās darbības saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, un lai saglabātu finanšu stabilitāti, vienlaikus līdz minimumam samazinot ar CCP grūtībām saistītās izmaksas
  galaklientiem un
  nodokļu maksātājiem. Atveseļošanas un noregulējuma režīms vēl vairāk veicina CCP un iestāžu gatavību mazināt finanšu spriedzi un sniedz iestādēm papildu ieskatu attiecībā uz CCP gatavošanos stresa scenārijiem. Tas arī sniedz iestādēm pilnvaras, lai sagatavotos iespējamam CCP noregulējumam un saskaņoti risinātu CCP stāvokļa pasliktināšanos, tādējādi sekmējot raitu finanšu tirgu darbību.

| (8) | Pašlaik Savienībā nav saskaņotu noteikumu par CCP atveseļošanu un noregulējumu. Dažas dalībvalstis jau ir ieviesušas izmaiņās tiesību aktos, nosakot prasību CCP izstrādāt atveseļošanas plānus un ieviešot mehānismus, kas paredz grūtībās esoša CCP noregulējumu. Turklāt dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos, ar ko reglamentē CCP maksātnespēju, pastāv ievērojamas atšķirības pēc būtības, kā arī procesuālas atšķirības. Kopīgu CCP atveseļošanas un noregulējuma nosacījumu, pilnvaru un procedūru trūkums var būt šķērslis iekšējā tirgus raitai darbībai un apgrūtināt valstu iestāžu sadarbību CCP grūtību gadījumā un saistībā ar atbilstīgu zaudējumu sadales mehānismu piemērošanu tās dalībniekiem gan Savienībā, gan visā pasaulē. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad atšķirīgas pieejas nozīmē to, ka valsts iestādēm nav vienāds kontroles līmenis vai vienāda spēja veikt CCP noregulējumu. Šie atšķirīgie atveseļošanas un noregulējuma režīmi var atšķirīgi ietekmēt CCP un to dalībniekus dažādās dalībvalstīs, potenciāli radot konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū. Tas, ka nepastāv kopīgi noteikumi un instrumenti attiecībā uz to, kā rīkoties CCP sarežģījumu vai grūtību gadījumā, var ietekmēt dalībnieku izvēli veikt tīrvērti un CCP izvēli attiecībā uz vietu, kur veikt uzņēmējdarbību, tādējādi neļaujot CCP pilnībā izmantot tā pamatbrīvības vienotajā tirgū. Tas savukārt varētu atturēt dalībniekus no piekļuves CCP pārrobežu līmenī iekšējā tirgū un kavēt turpmāku integrāciju Eiropas kapitāla tirgos. Tāpēc visās dalībvalstīs ir vajadzīgi kopīgi atveseļošanas un noregulējuma noteikumi, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu finansiālās spējas neierobežo CCP to iekšējā tirgus brīvību īstenošanā un ka to iestādes var pārvaldīt CCP nonākšanu grūtībās. |
| --- | --- |

(8)

Pašlaik Savienībā nav saskaņotu noteikumu par CCP atveseļošanu un noregulējumu. Dažas dalībvalstis jau ir ieviesušas izmaiņās tiesību aktos, nosakot prasību CCP izstrādāt atveseļošanas plānus un ieviešot mehānismus, kas paredz grūtībās esoša CCP noregulējumu. Turklāt dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos, ar ko reglamentē CCP maksātnespēju, pastāv ievērojamas atšķirības pēc būtības, kā arī procesuālas atšķirības. Kopīgu CCP atveseļošanas un noregulējuma nosacījumu, pilnvaru un procedūru trūkums var būt šķērslis iekšējā tirgus raitai darbībai un apgrūtināt valstu iestāžu sadarbību CCP grūtību gadījumā un saistībā ar atbilstīgu zaudējumu sadales mehānismu piemērošanu tās dalībniekiem gan Savienībā, gan visā pasaulē. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad atšķirīgas pieejas nozīmē to, ka valsts iestādēm nav vienāds kontroles līmenis vai vienāda spēja veikt CCP noregulējumu. Šie atšķirīgie atveseļošanas un noregulējuma režīmi var atšķirīgi ietekmēt CCP un to dalībniekus dažādās dalībvalstīs, potenciāli radot konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū. Tas, ka nepastāv kopīgi noteikumi un instrumenti attiecībā uz to, kā rīkoties CCP sarežģījumu vai grūtību gadījumā, var ietekmēt dalībnieku izvēli veikt tīrvērti un CCP izvēli attiecībā uz vietu, kur veikt uzņēmējdarbību, tādējādi neļaujot CCP pilnībā izmantot tā pamatbrīvības vienotajā tirgū. Tas savukārt varētu atturēt dalībniekus no piekļuves CCP pārrobežu līmenī iekšējā tirgū un kavēt turpmāku integrāciju Eiropas kapitāla tirgos. Tāpēc visās dalībvalstīs ir vajadzīgi kopīgi atveseļošanas un noregulējuma noteikumi, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu finansiālās spējas neierobežo CCP to iekšējā tirgus brīvību īstenošanā un ka to iestādes var pārvaldīt CCP nonākšanu grūtībās.

| (9) | Bankām un citām finanšu iestādēm piemērojamie reglamentējošie noteikumi, kas pēc krīzes ir pārskatīti, jo īpaši attiecībā uz banku kapitāla un likviditātes rezervju palielināšanu, labākiem makroprudenciālās politikas instrumentiem un visaptverošiem noteikumiem par banku atveseļošanu un noregulējumu, ir samazinājuši krīžu iespējamību nākotnē un uzlabojuši visu finanšu iestāžu un tirgus infrastruktūru, tostarp CCP, noturību pret ekonomikas spriedzi, ko rada sistēmiski traucējumi vai ar konkrētām iestādēm saistīti notikumi. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (5) kopš 2015. gada 1. janvāra atveseļošanas un noregulējuma režīms attiecībā uz bankām ir piemērojams visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(9)

Bankām un citām finanšu iestādēm piemērojamie reglamentējošie noteikumi, kas pēc krīzes ir pārskatīti, jo īpaši attiecībā uz banku kapitāla un likviditātes rezervju palielināšanu, labākiem makroprudenciālās politikas instrumentiem un visaptverošiem noteikumiem par banku atveseļošanu un noregulējumu, ir samazinājuši krīžu iespējamību nākotnē un uzlabojuši visu finanšu iestāžu un tirgus infrastruktūru, tostarp CCP, noturību pret ekonomikas spriedzi, ko rada sistēmiski traucējumi vai ar konkrētām iestādēm saistīti notikumi. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (5) kopš 2015. gada 1. janvāra atveseļošanas un noregulējuma režīms attiecībā uz bankām ir piemērojams visās dalībvalstīs.

| (10) | Pamatojoties uz pieeju banku atveseļošanai un noregulējumam,
  kompetentajām iestādēm un noregulējuma
  iestādēm vajadzētu būt gatavām un to rīcībā vajadzētu būt atbilstošiem atveseļošanas un noregulējuma instrumentiem, lai risinātu situācijas, kas saistītas ar CCP nonākšanu grūtībās. Tomēr, ņemot vērā to atšķirīgās funkcijas un darījumdarbības modeļus, bankām un CCP raksturīgie riski ir atšķirīgi. Tāpēc ir vajadzīgi konkrēti instrumenti un pilnvaras CCP grūtību gadījumiem, ko rada gan CCP tīrvērtes dalībnieku grūtības, gan notikumi, kas nav saistīti ar saistību neizpildi. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz pieeju banku atveseļošanai un noregulējumam,
  kompetentajām iestādēm un noregulējuma
  iestādēm vajadzētu būt gatavām un to rīcībā vajadzētu būt atbilstošiem atveseļošanas un noregulējuma instrumentiem, lai risinātu situācijas, kas saistītas ar CCP nonākšanu grūtībās. Tomēr, ņemot vērā to atšķirīgās funkcijas un darījumdarbības modeļus, bankām un CCP raksturīgie riski ir atšķirīgi. Tāpēc ir vajadzīgi konkrēti instrumenti un pilnvaras CCP grūtību gadījumiem, ko rada gan CCP tīrvērtes dalībnieku grūtības, gan notikumi, kas nav saistīti ar saistību neizpildi.

| (11) | Regulas izmantošana ir vajadzīga, lai papildinātu un pilnveidotu pieeju, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, kurā ir noteiktas vienotas prudenciālās prasības, ko piemēro CCP. Ja atveseļošanas un noregulējuma prasības tiktu noteiktas direktīvā, tas varētu radīt pretrunas, pieņemot potenciāli dažādus valstu tiesību aktus tādā jomā, kuru reglamentē tieši piemērojami Savienības tiesību akti un kuru aizvien vairāk raksturo CCP pārrobežu pakalpojumu sniegšana. Tādēļ ir lietderīgi arī pieņemt vienotus un tieši piemērojamus noteikumus par CCP atveseļošanu un noregulējumu. |
| --- | --- |

(11)

Regulas izmantošana ir vajadzīga, lai papildinātu un pilnveidotu pieeju, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, kurā ir noteiktas vienotas prudenciālās prasības, ko piemēro CCP. Ja atveseļošanas un noregulējuma prasības tiktu noteiktas direktīvā, tas varētu radīt pretrunas, pieņemot potenciāli dažādus valstu tiesību aktus tādā jomā, kuru reglamentē tieši piemērojami Savienības tiesību akti un kuru aizvien vairāk raksturo CCP pārrobežu pakalpojumu sniegšana. Tādēļ ir lietderīgi arī pieņemt vienotus un tieši piemērojamus noteikumus par CCP atveseļošanu un noregulējumu.

| (12) | Lai nodrošinātu saskaņotību ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā, kā arī pēc iespējas augstāku finanšu stabilitātes līmeni visā Savienībā, visiem CCP būtu jāpiemēro atveseļošanas un noregulējuma režīms, ievērojot prudenciālās prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012, neatkarīgi no tā, vai tiem ir bankas licence.
  Lai gan ir iespējamas atšķirības ar alternatīvām organizatoriskajām struktūrām saistīto risku profilā, šajā regulā CCP tiek uzskatīti par neatkarīgām struktūrām jebkurā grupā vai tirgus struktūrā, un tas nodrošina, ka CCP atveseļošanas un noregulējuma plāns ir patstāvīgs plāns neatkarīgi no CCP
  grupas
  struktūras. Tas jo īpaši attiecas uz prasībām turēt pietiekamus finanšu resursus struktūras līmenī, lai risinātu saistību neizpildes situāciju vai tādu situāciju, kas nav saistīta ar saistību neizpildi
  . |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu saskaņotību ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā, kā arī pēc iespējas augstāku finanšu stabilitātes līmeni visā Savienībā, visiem CCP būtu jāpiemēro atveseļošanas un noregulējuma režīms, ievērojot prudenciālās prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012, neatkarīgi no tā, vai tiem ir bankas licence.
  Lai gan ir iespējamas atšķirības ar alternatīvām organizatoriskajām struktūrām saistīto risku profilā, šajā regulā CCP tiek uzskatīti par neatkarīgām struktūrām jebkurā grupā vai tirgus struktūrā, un tas nodrošina, ka CCP atveseļošanas un noregulējuma plāns ir patstāvīgs plāns neatkarīgi no CCP
  grupas
  struktūras. Tas jo īpaši attiecas uz prasībām turēt pietiekamus finanšu resursus struktūras līmenī, lai risinātu saistību neizpildes situāciju vai tādu situāciju, kas nav saistīta ar saistību neizpildi
  .

| (13) | Lai nodrošinātu, ka noregulējuma darbības tiek veiktas efektīvi, iedarbīgi un atbilstīgi noregulējuma mērķiem, dalībvalstīm būtu jāizraugās publiskas pārvaldes iestādes vai iestādes ar publiskām pārvaldes pilnvarām, kas veiks ar noregulējumu saistītus pienākumus un uzdevumus. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina tas, ka minētajām noregulējuma iestādēm tiek piešķirti atbilstoši resursi. Ja dalībvalsts par noregulējuma iestādi izraugās iestādi, kas kā noregulējuma iestāde atbild par CCP prudenciālo uzraudzību, būtu
  jānodrošina neatkarīgs lēmumu pieņemšanas process un jāizdara viss nepieciešamais
  , lai nošķirtu uzraudzības un noregulējuma funkcijas ar mērķi novērst jebkādu interešu konfliktu un regulatīvās iecietības risku. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka noregulējuma darbības tiek veiktas efektīvi, iedarbīgi un atbilstīgi noregulējuma mērķiem, dalībvalstīm būtu jāizraugās publiskas pārvaldes iestādes vai iestādes ar publiskām pārvaldes pilnvarām, kas veiks ar noregulējumu saistītus pienākumus un uzdevumus. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina tas, ka minētajām noregulējuma iestādēm tiek piešķirti atbilstoši resursi. Ja dalībvalsts par noregulējuma iestādi izraugās iestādi, kas kā noregulējuma iestāde atbild par CCP prudenciālo uzraudzību, būtu
  jānodrošina neatkarīgs lēmumu pieņemšanas process un jāizdara viss nepieciešamais
  , lai nošķirtu uzraudzības un noregulējuma funkcijas ar mērķi novērst jebkādu interešu konfliktu un regulatīvās iecietības risku.

| (14) | Ņemot vērā CCP grūtību un turpmāko darbību iespējamo ietekmi uz dalībvalsts finanšu sistēmu un ekonomiku, kā arī iespējamo nepieciešamību
  kā galējo līdzekli
  krīzes noregulēšanai galu galā izmantot publiskā sektora līdzekļus, atveseļošanas un noregulējuma procesā jau sākotnēji būtu cieši jāiesaista dalībvalstu finanšu ministrijas vai citas attiecīgās ministrijas. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā CCP grūtību un turpmāko darbību iespējamo ietekmi uz dalībvalsts finanšu sistēmu un ekonomiku, kā arī iespējamo nepieciešamību
  kā galējo līdzekli
  krīzes noregulēšanai galu galā izmantot publiskā sektora līdzekļus, atveseļošanas un noregulējuma procesā jau sākotnēji būtu cieši jāiesaista dalībvalstu finanšu ministrijas vai citas attiecīgās ministrijas.

| (15) | Tā kā CCP bieži sniedz pakalpojumus visā Savienībā, efektīvas atveseļošanas un noregulējuma nolūkā ir nepieciešama sadarbība starp kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm uzraudzības un noregulējuma kolēģijās, jo īpaši atveseļošanas un noregulējuma sagatavošanas stadijās. Tas ietver CCP sagatavoto atveseļošanas plānu
  novērtēšanu
  ,
  CCP noregulējuma iestādes sagatavoto
  noregulējuma plānu
  novērtēšanu
  un visu noregulējamības šķēršļu novēršanu. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā CCP bieži sniedz pakalpojumus visā Savienībā, efektīvas atveseļošanas un noregulējuma nolūkā ir nepieciešama sadarbība starp kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm uzraudzības un noregulējuma kolēģijās, jo īpaši atveseļošanas un noregulējuma sagatavošanas stadijās. Tas ietver CCP sagatavoto atveseļošanas plānu
  novērtēšanu
  ,
  CCP noregulējuma iestādes sagatavoto
  noregulējuma plānu
  novērtēšanu
  un visu noregulējamības šķēršļu novēršanu.

| (16) | CCP noregulējuma gadījumā būtu jāpanāk līdzsvars starp, no vienas puses, nepieciešamību pēc procedūrām, kurās būtu ņemta vērā situācijas steidzamība un kuras ļautu rast efektīvus, taisnīgus un savlaicīgus risinājumus, un, no otras puses, nepieciešamību aizsargāt finanšu stabilitāti visās dalībvalstīs, kurās CCP sniedz pakalpojumus. Lai sasniegtu šos mērķus, iestādēm, uz kuru kompetences jomām attiektos CCP grūtības, būtu jāapmainās ar viedokļiem noregulējuma kolēģijā. Tāpat, lai nodrošinātu regulāru viedokļu apmaiņu un koordināciju ar attiecīgajām trešām valstīm, šīs iestādes vajadzības gadījumā būtu jāaicina piedalīties noregulējuma kolēģijās novērotāju statusā. Iestādēm vienmēr būtu jāņem vērā to pieņemto lēmumu ietekme uz finanšu stabilitāti dalībvalstīs, kurās CCP darbības ir kritiski svarīgas vai nozīmīgas vietējiem finanšu tirgiem, tostarp dalībvalstīs, kur atrodas tīrvērtes dalībnieki un kur ir izveidotas tirdzniecības vietas un finanšu tirgus infrastruktūras. |
| --- | --- |

(16)

CCP noregulējuma gadījumā būtu jāpanāk līdzsvars starp, no vienas puses, nepieciešamību pēc procedūrām, kurās būtu ņemta vērā situācijas steidzamība un kuras ļautu rast efektīvus, taisnīgus un savlaicīgus risinājumus, un, no otras puses, nepieciešamību aizsargāt finanšu stabilitāti visās dalībvalstīs, kurās CCP sniedz pakalpojumus. Lai sasniegtu šos mērķus, iestādēm, uz kuru kompetences jomām attiektos CCP grūtības, būtu jāapmainās ar viedokļiem noregulējuma kolēģijā. Tāpat, lai nodrošinātu regulāru viedokļu apmaiņu un koordināciju ar attiecīgajām trešām valstīm, šīs iestādes vajadzības gadījumā būtu jāaicina piedalīties noregulējuma kolēģijās novērotāju statusā. Iestādēm vienmēr būtu jāņem vērā to pieņemto lēmumu ietekme uz finanšu stabilitāti dalībvalstīs, kurās CCP darbības ir kritiski svarīgas vai nozīmīgas vietējiem finanšu tirgiem, tostarp dalībvalstīs, kur atrodas tīrvērtes dalībnieki un kur ir izveidotas tirdzniecības vietas un finanšu tirgus infrastruktūras.

| (16a) | Tā kā dažām CCP darbībām ir globāls pārrobežu raksturs, noregulējuma iestāžu lēmumiem var būt ekonomiska un fiskāla ietekme citās jurisdikcijās. Cik vien tas racionāli iespējams, atveseļošanas un noregulējuma situācijās šādu pārrobežu ietekmi vajadzētu paturēt prātā, tomēr arī respektējot nodokļu iestāžu suverenitāti citās jurisdikcijās. |
| --- | --- |

(16a)

Tā kā dažām CCP darbībām ir globāls pārrobežu raksturs, noregulējuma iestāžu lēmumiem var būt ekonomiska un fiskāla ietekme citās jurisdikcijās. Cik vien tas racionāli iespējams, atveseļošanas un noregulējuma situācijās šādu pārrobežu ietekmi vajadzētu paturēt prātā, tomēr arī respektējot nodokļu iestāžu suverenitāti citās jurisdikcijās.

| (17) | Lai sagatavotu EVTI lēmumus attiecībā uz tai noteiktajiem uzdevumiem un lai nodrošinātu visaptverošu EBI un tās dalībnieču iesaistīšanos šo lēmumu sagatavošanā, EVTI būtu jāizveido iekšējā noregulējuma komiteja un būtu jāuzaicina attiecīgās EBI kompetentās iestādes piedalīties novērotāju statusā. |
| --- | --- |

(17)

Lai sagatavotu EVTI lēmumus attiecībā uz tai noteiktajiem uzdevumiem un lai nodrošinātu visaptverošu EBI un tās dalībnieču iesaistīšanos šo lēmumu sagatavošanā, EVTI būtu jāizveido iekšējā noregulējuma komiteja un būtu jāuzaicina attiecīgās EBI kompetentās iestādes piedalīties novērotāju statusā.

| (18) | Lai efektīvi un samērīgi novērstu CCP iespējamas grūtības, iestādēm būtu jāņem vērā vairāki faktori, īstenojot savas atveseļošanas un noregulējuma pilnvaras, piemēram, CCP darījumdarbības raksturs,
  juridiskā un organizatoriskā
  struktūra, riska profils, lielums, juridiskais statuss un savstarpējā saistība ar finanšu sistēmu. Iestādēm būtu jāņem vērā arī tas, vai CCP nonākšana grūtībās un sekojošā likvidācija saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, visticamāk, radītu būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu tirgiem, citām finanšu iestādēm vai ekonomiku kopumā. |
| --- | --- |

(18)

Lai efektīvi un samērīgi novērstu CCP iespējamas grūtības, iestādēm būtu jāņem vērā vairāki faktori, īstenojot savas atveseļošanas un noregulējuma pilnvaras, piemēram, CCP darījumdarbības raksturs,
  juridiskā un organizatoriskā
  struktūra, riska profils, lielums, juridiskais statuss un savstarpējā saistība ar finanšu sistēmu. Iestādēm būtu jāņem vērā arī tas, vai CCP nonākšana grūtībās un sekojošā likvidācija saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, visticamāk, radītu būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu tirgiem, citām finanšu iestādēm vai ekonomiku kopumā.

| (19) | Lai efektīvi risinātu ar grūtībās esošiem CCP saistītos jautājumus, iestādēm vajadzētu būt pilnvarotām piemērot CCP sagatavošanas pasākumus. Būtu jānosaka minimālais standarts attiecībā uz atveseļošanas plānos iekļaujamo saturu un informāciju, lai nodrošinātu, ka visiem CCP Savienībā ir pietiekami sīki izstrādāti atveseļošanas plāni gadījumam, ja tie saskartos ar finansiāliem sarežģījumiem.
  Šādos plānos būtu jāapsver pienācīgs scenāriju klāsts, paredzot gan sistēmisku spriedzi, gan arī CCP specifisku spriedzi. Scenārijos būtu jāapsver stresa situācijas, kuras būtu sarežģītākas par tām, ko izmanto parastiem spriedzes testiem saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 153/2013 XII nodaļu, taču tām ir jābūt ticamām — piemēram, grūtībās nonākuši vairāk nekā divi tīrvērtes dalībnieki, ar kuriem CCP ir lielākais riska darījumu īpatsvars, un viens vai vairāki CCP.
  Atveseļošanas plānam vajadzētu būt daļai no CCP darbības noteikumiem, par kuriem panākta līgumiska vienošanās ar tīrvērtes dalībniekiem. Šajos darbības noteikumos būtu arī jāiekļauj noteikumi, ar kuriem nodrošina plānā izklāstīto atveseļošanas pasākumu izpildāmību visos scenārijos. Atveseļošanas plānos nebūtu jāparedz finansiāla atbalsta pieejamība no publiskā sektora līdzekļiem vai jāpakļauj nodokļu maksātāji zaudējuma riskam. |
| --- | --- |

(19)

Lai efektīvi risinātu ar grūtībās esošiem CCP saistītos jautājumus, iestādēm vajadzētu būt pilnvarotām piemērot CCP sagatavošanas pasākumus. Būtu jānosaka minimālais standarts attiecībā uz atveseļošanas plānos iekļaujamo saturu un informāciju, lai nodrošinātu, ka visiem CCP Savienībā ir pietiekami sīki izstrādāti atveseļošanas plāni gadījumam, ja tie saskartos ar finansiāliem sarežģījumiem.
  Šādos plānos būtu jāapsver pienācīgs scenāriju klāsts, paredzot gan sistēmisku spriedzi, gan arī CCP specifisku spriedzi. Scenārijos būtu jāapsver stresa situācijas, kuras būtu sarežģītākas par tām, ko izmanto parastiem spriedzes testiem saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 153/2013 XII nodaļu, taču tām ir jābūt ticamām — piemēram, grūtībās nonākuši vairāk nekā divi tīrvērtes dalībnieki, ar kuriem CCP ir lielākais riska darījumu īpatsvars, un viens vai vairāki CCP.
  Atveseļošanas plānam vajadzētu būt daļai no CCP darbības noteikumiem, par kuriem panākta līgumiska vienošanās ar tīrvērtes dalībniekiem. Šajos darbības noteikumos būtu arī jāiekļauj noteikumi, ar kuriem nodrošina plānā izklāstīto atveseļošanas pasākumu izpildāmību visos scenārijos. Atveseļošanas plānos nebūtu jāparedz finansiāla atbalsta pieejamība no publiskā sektora līdzekļiem vai jāpakļauj nodokļu maksātāji zaudējuma riskam.

| (19a) | Atveseļošanas plāniem būtu jānodrošina pienācīgi stimuli, lai CCP, tīrvērtes dalībnieki un klienti nepieļautu, ka situācija pasliktinās vēl vairāk, un lai veicinātu vēlmi sadarboties. Lai panāktu uzticēšanos šādai stimulu struktūrai, jebkādas atkāpes no atveseļošanas plāna būtu jāapstiprina kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

(19a)

Atveseļošanas plāniem būtu jānodrošina pienācīgi stimuli, lai CCP, tīrvērtes dalībnieki un klienti nepieļautu, ka situācija pasliktinās vēl vairāk, un lai veicinātu vēlmi sadarboties. Lai panāktu uzticēšanos šādai stimulu struktūrai, jebkādas atkāpes no atveseļošanas plāna būtu jāapstiprina kompetentajai iestādei.

| (20) | CCP būtu jāsagatavo un regulāri jāatjaunina to atveseļošanas plāni. ▌Šajā sakarībā atveseļošanas posms būtu jāsāk, ja ir ievērojami pasliktinājies CCP finansiālais stāvoklis vai pastāv risks, ka tiks pārkāptas tā prudenciālās prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012. Tas būtu jānorāda attiecībā uz atveseļošanas plānā ietvertu kvalitatīvu vai kvantitatīvu rādītāju sistēmu. |
| --- | --- |

(20)

CCP būtu jāsagatavo un regulāri jāatjaunina to atveseļošanas plāni. ▌Šajā sakarībā atveseļošanas posms būtu jāsāk, ja ir ievērojami pasliktinājies CCP finansiālais stāvoklis vai pastāv risks, ka tiks pārkāptas tā prudenciālās prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012. Tas būtu jānorāda attiecībā uz atveseļošanas plānā ietvertu kvalitatīvu vai kvantitatīvu rādītāju sistēmu.

| (20a) | Atveseļošanas plāniem būtu jānodrošina, lai atveseļošanas instrumentu secīga izmantošana pienācīgi līdzsvarotu zaudējumu sadali starp CCP, tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem. Principā zaudējumi starp CCP, tīrvērtes dalībniekiem un klientiem parasti būtu jāsadala atkarībā no to spējas kontrolēt riskus. Tādējādi tiktu ex ante radīti stabili stimuli un nodrošināta zaudējumu godīga sadale un līdz ar to — arī tie zaudējumi, kas radušies situācijā, kura nav saistīta ar saistību neizpildi, būtu jāsadala proporcionāli katras ieinteresētās personas atbildības līmenim. Atveseļošanas plāniem būtu jāgarantē iespēja paļauties uz to, ka saistību neizpildes gadījumos un vēl jo vairāk citos gadījumos, kuriem nav sakara ar saistību neizpildi, pirmie zaudējumi tiek segti no CCP kapitāla. Pirms tiek izmantoti instrumenti, ar ko zaudējumus sadala starp klientiem, būtu jāparedz, ka zaudējumu būtisku daļu absorbē tīrvērtes dalībnieki. |
| --- | --- |

(20a)

Atveseļošanas plāniem būtu jānodrošina, lai atveseļošanas instrumentu secīga izmantošana pienācīgi līdzsvarotu zaudējumu sadali starp CCP, tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem. Principā zaudējumi starp CCP, tīrvērtes dalībniekiem un klientiem parasti būtu jāsadala atkarībā no to spējas kontrolēt riskus. Tādējādi tiktu ex ante radīti stabili stimuli un nodrošināta zaudējumu godīga sadale un līdz ar to — arī tie zaudējumi, kas radušies situācijā, kura nav saistīta ar saistību neizpildi, būtu jāsadala proporcionāli katras ieinteresētās personas atbildības līmenim. Atveseļošanas plāniem būtu jāgarantē iespēja paļauties uz to, ka saistību neizpildes gadījumos un vēl jo vairāk citos gadījumos, kuriem nav sakara ar saistību neizpildi, pirmie zaudējumi tiek segti no CCP kapitāla. Pirms tiek izmantoti instrumenti, ar ko zaudējumus sadala starp klientiem, būtu jāparedz, ka zaudējumu būtisku daļu absorbē tīrvērtes dalībnieki.

| (21) | CCP būtu jāiesniedz tā atveseļošanas plāns kompetentajām iestādēm un uzraudzības kolēģijai, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, lai tiktu veikts pilnīgs novērtējums, kas jāpanāk ar kolēģijas kopīgu lēmumu. Novērtējumā būtu jāiekļauj norāde, vai plāns ir visaptverošs un vai tas varētu reāli savlaicīgi atjaunot CCP dzīvotspēju, tostarp lielas finansiālas spriedzes periodos. |
| --- | --- |

(21)

CCP būtu jāiesniedz tā atveseļošanas plāns kompetentajām iestādēm un uzraudzības kolēģijai, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, lai tiktu veikts pilnīgs novērtējums, kas jāpanāk ar kolēģijas kopīgu lēmumu. Novērtējumā būtu jāiekļauj norāde, vai plāns ir visaptverošs un vai tas varētu reāli savlaicīgi atjaunot CCP dzīvotspēju, tostarp lielas finansiālas spriedzes periodos.

| (22) | Atveseļošanas plānos būtu visaptveroši jāizklāsta darbības, kuras CCP veiktu, lai novērstu nesastatītas nenokārtotas saistības, nesegtus zaudējumus, likviditātes trūkumu vai kapitāla nepietiekamību, kā arī darbības, kas papildinātu izsmelto priekšfinansēto finanšu līdzekļu apjomu un likviditātes mehānismus, lai atjaunotu CCP dzīvotspēju un tās pastāvīgu spēju izpildīt atļaujas saņemšanas prasības
  , un tādēļ cita starpā jānodrošina pietiekama spēja absorbēt zaudējumus
  .
  Būtu jāparedz vispusīgi instrumenti. Būtu jānodrošina, ka katrs instruments ir uzticams, laicīgi izmantojams un veidots uz stingra juridiskā pamata. Ar šādiem instrumentiem būtu pienācīgi jāstimulē CCP akcionāri, dalībnieki un klienti kontrolēt risku, ko tie rada vai ar ko saskaras sistēmā, uzraudzīt CCP riska uzņemšanās un riska pārvaldības darbības, kā arī piedalīties saistību neizpildes pārvaldības procesā. |
| --- | --- |

(22)

Atveseļošanas plānos būtu visaptveroši jāizklāsta darbības, kuras CCP veiktu, lai novērstu nesastatītas nenokārtotas saistības, nesegtus zaudējumus, likviditātes trūkumu vai kapitāla nepietiekamību, kā arī darbības, kas papildinātu izsmelto priekšfinansēto finanšu līdzekļu apjomu un likviditātes mehānismus, lai atjaunotu CCP dzīvotspēju un tās pastāvīgu spēju izpildīt atļaujas saņemšanas prasības
  , un tādēļ cita starpā jānodrošina pietiekama spēja absorbēt zaudējumus
  .
  Būtu jāparedz vispusīgi instrumenti. Būtu jānodrošina, ka katrs instruments ir uzticams, laicīgi izmantojams un veidots uz stingra juridiskā pamata. Ar šādiem instrumentiem būtu pienācīgi jāstimulē CCP akcionāri, dalībnieki un klienti kontrolēt risku, ko tie rada vai ar ko saskaras sistēmā, uzraudzīt CCP riska uzņemšanās un riska pārvaldības darbības, kā arī piedalīties saistību neizpildes pārvaldības procesā.

| (22a) | Atveseļošanas plānos būtu skaidri jāizklāsta darbības, ko CCP veiktu kiberuzbrukumu gadījumā, ja šādu uzbrukumu rezultātā varētu būtiski pasliktināties CCP finansiālais stāvoklis vai būtu apdraudēta CCP spēja pildīt Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktās prudenciālās prasības. |
| --- | --- |

(22a)

Atveseļošanas plānos būtu skaidri jāizklāsta darbības, ko CCP veiktu kiberuzbrukumu gadījumā, ja šādu uzbrukumu rezultātā varētu būtiski pasliktināties CCP finansiālais stāvoklis vai būtu apdraudēta CCP spēja pildīt Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktās prudenciālās prasības.

| (23) | CCP būtu jānodrošina, ka plāni ir nediskriminējoši un līdzsvaroti, ņemot vērā to radīto ietekmi un stimulus. Tie nedrīkstētu nesamērīgā veidā nostādīt tīrvērtes dalībniekus vai klientus neizdevīgākā stāvoklī. Jo īpaši saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 CCP būtu jānodrošina, ka to tīrvērtes dalībnieku riska pozīcijas attiecībā uz CCP ir ierobežotas. CCP būtu jānodrošina, ka
  atveseļošanas plāna sagatavošanā ir iesaistītas visas attiecīgās ieinteresētās personas
  ,
  kas tādēļ varētu arī piedalīties
  CCP riska komitejā, un
  ka ar tām notiek pienācīga apspriešanās
  .
  Ieinteresēto personu viedokļi varētu atšķirties, tāpēc CCP būtu jāievieš skaidri procesi, ar kuriem pārvaldīt ieinteresēto personu viedokļu daudzveidību, kā arī interešu konfliktus, kas varētu veidoties starp šīm ieinteresētajām personām un CCP. |
| --- | --- |

(23)

CCP būtu jānodrošina, ka plāni ir nediskriminējoši un līdzsvaroti, ņemot vērā to radīto ietekmi un stimulus. Tie nedrīkstētu nesamērīgā veidā nostādīt tīrvērtes dalībniekus vai klientus neizdevīgākā stāvoklī. Jo īpaši saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 CCP būtu jānodrošina, ka to tīrvērtes dalībnieku riska pozīcijas attiecībā uz CCP ir ierobežotas. CCP būtu jānodrošina, ka
  atveseļošanas plāna sagatavošanā ir iesaistītas visas attiecīgās ieinteresētās personas
  ,
  kas tādēļ varētu arī piedalīties
  CCP riska komitejā, un
  ka ar tām notiek pienācīga apspriešanās
  .
  Ieinteresēto personu viedokļi varētu atšķirties, tāpēc CCP būtu jāievieš skaidri procesi, ar kuriem pārvaldīt ieinteresēto personu viedokļu daudzveidību, kā arī interešu konfliktus, kas varētu veidoties starp šīm ieinteresētajām personām un CCP.

| (23a) | CCP būtu jānodrošina, ka saistības pildošu tīrvērtes dalībnieku klienti saņem pienācīgu kompensāciju, ja atveseļošanas procesā tiek izmantoti šādu dalībnieku aktīvi. |
| --- | --- |

(23a)

CCP būtu jānodrošina, ka saistības pildošu tīrvērtes dalībnieku klienti saņem pienācīgu kompensāciju, ja atveseļošanas procesā tiek izmantoti šādu dalībnieku aktīvi.

| (24) | CCP apkalpo pēc būtības globālus tirgus, tāpēc ir jānodrošina
  CCP
  spēja
  vajadzības gadījumā piemērot atveseļošanas iespējas līgumiem vai aktīviem, ko reglamentē trešās valsts tiesību akti, vai vienībām, kuras reģistrētas trešās valstīs.
  Tādēļ
  CCP darbības noteikumos būtu ▌jāiekļauj līguma noteikumi
  , kas šādu spēju nodrošina
  . |
| --- | --- |

(24)

CCP apkalpo pēc būtības globālus tirgus, tāpēc ir jānodrošina
  CCP
  spēja
  vajadzības gadījumā piemērot atveseļošanas iespējas līgumiem vai aktīviem, ko reglamentē trešās valsts tiesību akti, vai vienībām, kuras reģistrētas trešās valstīs.
  Tādēļ
  CCP darbības noteikumos būtu ▌jāiekļauj līguma noteikumi
  , kas šādu spēju nodrošina
  .

| (25) | Ja CCP neiesniedz atbilstošu atveseļošanas plānu, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai pieprasīt CCP veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu būtiskās plāna nepilnības ar mērķi stiprināt CCP un nodrošinātu, ka CCP spēj atjaunot savu kapitālu vai savietot tā portfeli grūtību gadījumā. Minētajām pilnvarām būtu jāļauj kompetentajām iestādēm veikt preventīvu darbību, ciktāl tā ir vajadzīga, lai novērstu nepilnības, un tādējādi sasniegt finanšu stabilitātes mērķus. |
| --- | --- |

(25)

Ja CCP neiesniedz atbilstošu atveseļošanas plānu, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai pieprasīt CCP veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu būtiskās plāna nepilnības ar mērķi stiprināt CCP un nodrošinātu, ka CCP spēj atjaunot savu kapitālu vai savietot tā portfeli grūtību gadījumā. Minētajām pilnvarām būtu jāļauj kompetentajām iestādēm veikt preventīvu darbību, ciktāl tā ir vajadzīga, lai novērstu nepilnības, un tādējādi sasniegt finanšu stabilitātes mērķus.

| (25a) | Ja CCP, kas tiek atveseļots, attiecībā uz saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem ir izmantojis pozīciju un zaudējumu sadales instrumentus, kuri nav daļa no Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktās secības, un tāpēc nav uzsākta noregulējuma procedūra, tad būtu jānodrošina iespēja kompetentajai iestādei, tiklīdz ir atjaunots savietotais portfelis, vai nu pieprasīt, lai CCP ar skaidras naudas maksājumiem kompensētu dalībniekiem zaudējumus, ko tie cietuši, vai arī attiecīgā gadījumā pieprasīt, lai CCP emitētu īpašumtiesību instrumentus saistībā ar CCP nākotnē sagaidāmo peļņu. |
| --- | --- |

(25a)

Ja CCP, kas tiek atveseļots, attiecībā uz saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem ir izmantojis pozīciju un zaudējumu sadales instrumentus, kuri nav daļa no Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktās secības, un tāpēc nav uzsākta noregulējuma procedūra, tad būtu jānodrošina iespēja kompetentajai iestādei, tiklīdz ir atjaunots savietotais portfelis, vai nu pieprasīt, lai CCP ar skaidras naudas maksājumiem kompensētu dalībniekiem zaudējumus, ko tie cietuši, vai arī attiecīgā gadījumā pieprasīt, lai CCP emitētu īpašumtiesību instrumentus saistībā ar CCP nākotnē sagaidāmo peļņu.

| (26) | Noregulējuma plānošana ir būtisks efektīva noregulējuma elements. Šos plānus būtu jāsagatavo CCP noregulējuma iestādei, un par tiem būtu jāvienojas attiecīgajām noregulējuma kolēģijas iestādēm. Iestāžu rīcībā vajadzētu būt visai nepieciešamajai informācijai, lai noteiktu kritiski svarīgās funkcijas un nodrošinātu to turpināšanu.
  CCP darbības noteikumos, par kuriem panākta līgumiska vienošanās ar tīrvērtes dalībniekiem, būtu jāiekļauj prasība garantēt, ka noregulējuma iestādes spēj īstenot noregulējuma pasākumus, tostarp noregulējuma skaidras naudas pieprasījumu
  . |
| --- | --- |

(26)

Noregulējuma plānošana ir būtisks efektīva noregulējuma elements. Šos plānus būtu jāsagatavo CCP noregulējuma iestādei, un par tiem būtu jāvienojas attiecīgajām noregulējuma kolēģijas iestādēm. Iestāžu rīcībā vajadzētu būt visai nepieciešamajai informācijai, lai noteiktu kritiski svarīgās funkcijas un nodrošinātu to turpināšanu.
  CCP darbības noteikumos, par kuriem panākta līgumiska vienošanās ar tīrvērtes dalībniekiem, būtu jāiekļauj prasība garantēt, ka noregulējuma iestādes spēj īstenot noregulējuma pasākumus, tostarp noregulējuma skaidras naudas pieprasījumu
  .

| (27) | Pamatojoties uz noregulējamības novērtējumu, būtu jāparedz attiecīgajām noregulējuma iestādēm pilnvaras tieši vai netieši — ar kompetentās iestādes starpniecību — pieprasīt izmaiņas CCP
  juridiskajā un
  organizatoriskajā struktūrā, veikt samērīgus pasākumus, kas nepieciešami, lai mazinātu vai novērstu būtiskus šķēršļus noregulējuma instrumentu izmantošanai, un nodrošināt attiecīgo vienību noregulējamību. |
| --- | --- |

(27)

Pamatojoties uz noregulējamības novērtējumu, būtu jāparedz attiecīgajām noregulējuma iestādēm pilnvaras tieši vai netieši — ar kompetentās iestādes starpniecību — pieprasīt izmaiņas CCP
  juridiskajā un
  organizatoriskajā struktūrā, veikt samērīgus pasākumus, kas nepieciešami, lai mazinātu vai novērstu būtiskus šķēršļus noregulējuma instrumentu izmantošanai, un nodrošināt attiecīgo vienību noregulējamību.

| (28) | Noregulējuma plāni un noregulējamības novērtējumi ir jomas, kur
  krietni
  svarīgāka par ikdienas uzraudzības apsvērumiem ir nepieciešamība paātrināt un nodrošināt ātras pārstrukturēšanas darbības, lai nodrošinātu CCP kritiski svarīgās funkcijas un aizsargātu finanšu stabilitāti. Ja starp dažādiem noregulējuma kolēģijas locekļiem pastāv nesaskaņas par lēmumiem, kas jāpieņem attiecībā uz CCP noregulējuma plānu, CCP noregulējamības novērtējumu un lēmuma pieņemšanu par jebkādu šķēršļu likvidāciju, EVTI būtu jāuzņemas starpnieka funkcijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu. Šāda saistoša EVTI starpniecība tomēr būtu jāsagatavo izskatīšanai EVTI iekšējā komitejā, ņemot vērā EVTI locekļu kompetences, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un pārraudzītu tīrvērtes dalībniekus vairākās dalībvalstīs. Atsevišķas kompetentās iestādes saskaņā ar EBI regulu būtu jāaicina piedalīties minētajā EVTI iekšējā komitejā novērotāju statusā, ņemot vērā faktu, ka šādas iestādes veic līdzīgus uzdevumus saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES. Šāda saistoša starpniecība neliegtu citos gadījumos izmantot nesaistošu starpniecību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 31. pantu. |
| --- | --- |

(28)

Noregulējuma plāni un noregulējamības novērtējumi ir jomas, kur
  krietni
  svarīgāka par ikdienas uzraudzības apsvērumiem ir nepieciešamība paātrināt un nodrošināt ātras pārstrukturēšanas darbības, lai nodrošinātu CCP kritiski svarīgās funkcijas un aizsargātu finanšu stabilitāti. Ja starp dažādiem noregulējuma kolēģijas locekļiem pastāv nesaskaņas par lēmumiem, kas jāpieņem attiecībā uz CCP noregulējuma plānu, CCP noregulējamības novērtējumu un lēmuma pieņemšanu par jebkādu šķēršļu likvidāciju, EVTI būtu jāuzņemas starpnieka funkcijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu. Šāda saistoša EVTI starpniecība tomēr būtu jāsagatavo izskatīšanai EVTI iekšējā komitejā, ņemot vērā EVTI locekļu kompetences, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un pārraudzītu tīrvērtes dalībniekus vairākās dalībvalstīs. Atsevišķas kompetentās iestādes saskaņā ar EBI regulu būtu jāaicina piedalīties minētajā EVTI iekšējā komitejā novērotāju statusā, ņemot vērā faktu, ka šādas iestādes veic līdzīgus uzdevumus saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES. Šāda saistoša starpniecība neliegtu citos gadījumos izmantot nesaistošu starpniecību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 31. pantu.

| (29) | ▌Atkarībā no tās grupas struktūras, pie kuras CCP pieder, var būt nepieciešams, lai CCP atveseļošanas plānā būtu izklāstīti nosacījumi, kas paredz, ka
  tiek īstenotas brīvprātīgas līgumiskas vai citas saistošas attiecības, piemēram, mātesuzņēmums sniedz garantijas vai īsteno kontroli un pilda peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu vai
  mātesuzņēmums vai cita tās pašas grupas vienība, kurā atrodas CCP, sniedz tam ▌cita veida operatīvo atbalstu. Šādu pasākumu pārredzamība mazinātu riskus tās grupas vienības likviditātei un maksātspējai, kas sniedz atbalstu CCP, kurš saskaras ar finansiāliem sarežģījumiem. Jebkuras izmaiņas šādā kārtībā būtu uzskatāmas par būtiskām izmaiņām atveseļošanas plāna pārskatīšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(29)

▌Atkarībā no tās grupas struktūras, pie kuras CCP pieder, var būt nepieciešams, lai CCP atveseļošanas plānā būtu izklāstīti nosacījumi, kas paredz, ka
  tiek īstenotas brīvprātīgas līgumiskas vai citas saistošas attiecības, piemēram, mātesuzņēmums sniedz garantijas vai īsteno kontroli un pilda peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu vai
  mātesuzņēmums vai cita tās pašas grupas vienība, kurā atrodas CCP, sniedz tam ▌cita veida operatīvo atbalstu. Šādu pasākumu pārredzamība mazinātu riskus tās grupas vienības likviditātei un maksātspējai, kas sniedz atbalstu CCP, kurš saskaras ar finansiāliem sarežģījumiem. Jebkuras izmaiņas šādā kārtībā būtu uzskatāmas par būtiskām izmaiņām atveseļošanas plāna pārskatīšanas nolūkā.

| (30) | Ņemot vērā to, ka atveseļošanas un noregulējuma plānos ir iekļauta sensitīva informācija, šiem plāniem būtu jāpiemēro atbilstīgi konfidencialitātes noteikumi. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā to, ka atveseļošanas un noregulējuma plānos ir iekļauta sensitīva informācija, šiem plāniem būtu jāpiemēro atbilstīgi konfidencialitātes noteikumi.

| (31) | Kompetentajām iestādēm noregulējuma plāni un visas izmaiņas tajos būtu jāiesniedz attiecīgajām noregulējuma iestādēm, savukārt noregulējuma iestādēm būtu jāiesniedz kompetentajām iestādēm noregulējuma plāni un visas izmaiņas tajos, tādējādi pastāvīgi un pilnīgi informējot visas attiecīgās iestādes. |
| --- | --- |

(31)

Kompetentajām iestādēm noregulējuma plāni un visas izmaiņas tajos būtu jāiesniedz attiecīgajām noregulējuma iestādēm, savukārt noregulējuma iestādēm būtu jāiesniedz kompetentajām iestādēm noregulējuma plāni un visas izmaiņas tajos, tādējādi pastāvīgi un pilnīgi informējot visas attiecīgās iestādes.

| (32) | Lai saglabātu finanšu stabilitāti, ir jānodrošina, ka kompetentās iestādes spēj novērst CCP finansiālā un ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos, pirms CCP ir nonācis tiktāl, ka attiecīgajām iestādēm vairs nav citas alternatīvas kā vien noregulēt CCP vai likt tam strādāt citā virzienā, ja tā darbības varētu kaitēt vispārējai finanšu stabilitātei. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir agrīnas intervences pilnvaras, lai nepieļautu vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz finanšu stabilitāti, kas varētu rasties, ja CCP īstenotu konkrētus pasākumus. Agrīnas intervences pilnvaras būtu jāpiešķir kompetentajām iestādēm papildus pilnvarām, kas tām ir paredzētas valsts tiesību aktos vai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 izmantošanai apstākļos, kuri netiek uzskatīti par agrīnu intervenci.
  Agrīnas intervences tiesības ietver pilnvaras ierobežot vai aizliegt — ciktāl vien tas iespējams, neizraisot tūlītēju saistību neizpildi, — jebkādu atlīdzību par pašu kapitālu un tam pielīdzināmiem instrumentiem, un tas cita starpā attiecas arī uz CCP dividenžu maksājumiem un atpirkšanas operācijām, un ar šādām tiesībām var ierobežot, aizliegt vai iesaldēt jebkādus mainīgā atalgojuma maksājumus, kas veicami saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un EBI pamatnostādnēm EBA/GL/2015/22, kā arī diskrecionāro pensijas pabalstu maksājumus vai atlaišanas pabalsta maksājumus vadības locekļiem. |
| --- | --- |

(32)

Lai saglabātu finanšu stabilitāti, ir jānodrošina, ka kompetentās iestādes spēj novērst CCP finansiālā un ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos, pirms CCP ir nonācis tiktāl, ka attiecīgajām iestādēm vairs nav citas alternatīvas kā vien noregulēt CCP vai likt tam strādāt citā virzienā, ja tā darbības varētu kaitēt vispārējai finanšu stabilitātei. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir agrīnas intervences pilnvaras, lai nepieļautu vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz finanšu stabilitāti, kas varētu rasties, ja CCP īstenotu konkrētus pasākumus. Agrīnas intervences pilnvaras būtu jāpiešķir kompetentajām iestādēm papildus pilnvarām, kas tām ir paredzētas valsts tiesību aktos vai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 izmantošanai apstākļos, kuri netiek uzskatīti par agrīnu intervenci.
  Agrīnas intervences tiesības ietver pilnvaras ierobežot vai aizliegt — ciktāl vien tas iespējams, neizraisot tūlītēju saistību neizpildi, — jebkādu atlīdzību par pašu kapitālu un tam pielīdzināmiem instrumentiem, un tas cita starpā attiecas arī uz CCP dividenžu maksājumiem un atpirkšanas operācijām, un ar šādām tiesībām var ierobežot, aizliegt vai iesaldēt jebkādus mainīgā atalgojuma maksājumus, kas veicami saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un EBI pamatnostādnēm EBA/GL/2015/22, kā arī diskrecionāro pensijas pabalstu maksājumus vai atlaišanas pabalsta maksājumus vadības locekļiem.

| (33) | Atveseļošanas un agrīnas intervences posmos akcionāriem būtu pilnība jāsaglabā savas tiesības.
  Tie
  savas tiesības
  zaudē
  , tiklīdz sākas CCP noregulējuma process.
  Atveseļošanas procesā, cik vien tas iespējams, būtu jāierobežo vai jāaizliedz jebkāda atlīdzība par pašu kapitālu un tam pielīdzināmiem instrumentiem, un tas cita starpā attiecas arī uz CCP dividenžu maksājumiem un atpirkšanas operācijām. |
| --- | --- |

(33)

Atveseļošanas un agrīnas intervences posmos akcionāriem būtu pilnība jāsaglabā savas tiesības.
  Tie
  savas tiesības
  zaudē
  , tiklīdz sākas CCP noregulējuma process.
  Atveseļošanas procesā, cik vien tas iespējams, būtu jāierobežo vai jāaizliedz jebkāda atlīdzība par pašu kapitālu un tam pielīdzināmiem instrumentiem, un tas cita starpā attiecas arī uz CCP dividenžu maksājumiem un atpirkšanas operācijām.

| (34) | Noregulējuma režīmam būtu jānodrošina iespēja laicīgi uzsākt noregulējumu, pirms CCP ir kļuvis maksātnespējīgs. CCP būtu jāuzskata par tādu, kas nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās, ja CCP pārkāpj vai, iespējams, tuvākajā nākotnē pārkāps prasības, kuras noteiktas atļaujas atjaunošanai, ja CCP atveseļošana nav atjaunojusi tā dzīvotspēju, ja CCP aktīvi ir vai, iespējams, tuvākajā nākotnē būs mazāki par tā pasīviem, ja CCP nav vai, iespējams, tuvākajā nākotnē nebūs spējīgs samaksāt savus parādus paredzētajā termiņā vai ja CCP pieprasa finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem. Tomēr fakts, ka CCP neatbilst visām atļaujas saņemšanas prasībām, pašam par sevi nevajadzētu būt par pamatu noregulējuma procedūras uzsākšanai.
  Lai varētu laicīgi uzsākt noregulējumu, būtu jānodrošina, ka noregulējuma iestādes lēmumu paātrināt pāreju no atveseļošanas uz noregulējumu var apstrīdēt tikai pēc būtības, argumentējot, ka lēmums ir bijis patvaļīgs un pieņemšanas brīdī nepamatots, par ko liecinājusi tobrīd viegli pieejamā informācija. |
| --- | --- |

(34)

Noregulējuma režīmam būtu jānodrošina iespēja laicīgi uzsākt noregulējumu, pirms CCP ir kļuvis maksātnespējīgs. CCP būtu jāuzskata par tādu, kas nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās, ja CCP pārkāpj vai, iespējams, tuvākajā nākotnē pārkāps prasības, kuras noteiktas atļaujas atjaunošanai, ja CCP atveseļošana nav atjaunojusi tā dzīvotspēju, ja CCP aktīvi ir vai, iespējams, tuvākajā nākotnē būs mazāki par tā pasīviem, ja CCP nav vai, iespējams, tuvākajā nākotnē nebūs spējīgs samaksāt savus parādus paredzētajā termiņā vai ja CCP pieprasa finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem. Tomēr fakts, ka CCP neatbilst visām atļaujas saņemšanas prasībām, pašam par sevi nevajadzētu būt par pamatu noregulējuma procedūras uzsākšanai.
  Lai varētu laicīgi uzsākt noregulējumu, būtu jānodrošina, ka noregulējuma iestādes lēmumu paātrināt pāreju no atveseļošanas uz noregulējumu var apstrīdēt tikai pēc būtības, argumentējot, ka lēmums ir bijis patvaļīgs un pieņemšanas brīdī nepamatots, par ko liecinājusi tobrīd viegli pieejamā informācija.

| (35) | Centrālās bankas sniegtai ārkārtas likviditātes palīdzībai, ja šāds mehānisms ir pieejams, nevajadzētu būt apstāklim, kas liecina, ka CCP nav vai tuvākajā nākotnē nebūs spējīgs nokārtot savas saistības paredzētajā termiņā. Lai saglabātu finanšu stabilitāti, jo īpaši sistēmiska likviditātes trūkuma gadījumos, valsts garantijas centrālo banku likviditātes instrumentiem vai valsts garantijas pasīviem, kas emitēti no jauna, lai novērstu nopietnus traucējumus dalībvalsts ekonomikā, nedrīkstētu kļūt par iemeslu noregulējuma režīma piemērošanai, ja vien ir ievēroti vairāki nosacījumi. |
| --- | --- |

(35)

Centrālās bankas sniegtai ārkārtas likviditātes palīdzībai, ja šāds mehānisms ir pieejams, nevajadzētu būt apstāklim, kas liecina, ka CCP nav vai tuvākajā nākotnē nebūs spējīgs nokārtot savas saistības paredzētajā termiņā. Lai saglabātu finanšu stabilitāti, jo īpaši sistēmiska likviditātes trūkuma gadījumos, valsts garantijas centrālo banku likviditātes instrumentiem vai valsts garantijas pasīviem, kas emitēti no jauna, lai novērstu nopietnus traucējumus dalībvalsts ekonomikā, nedrīkstētu kļūt par iemeslu noregulējuma režīma piemērošanai, ja vien ir ievēroti vairāki nosacījumi.

| (36) | Ja CCP atbilst noregulējuma nosacījumiem, CCP noregulējuma iestādes rīcībā vajadzētu būt saskaņotam noregulējuma instrumentu un pilnvaru kopumam. Tie būtu jāizmanto, ievērojot kopējus nosacījumus, mērķus un vispārējus principus. Noregulējuma iestādēm būtu jāizmanto papildu instrumenti un pilnvaras atbilstoši noregulējuma principiem un mērķiem. Jo īpaši šādu instrumentu vai pilnvaru izmantošanai nevajadzētu mazināt pārrobežu grupu noregulējuma efektivitāti.
  Paturot prātā mērķi nepieļaut, ciktāl vien iespējams, publiskā sektora līdzekļu izmantošanu un tā kā ir grūti prognozēt, tieši cik nopietna varētu būt krīze, kuras situācijā noregulējuma iestādei nāktos rīkoties, ne no viena noregulējuma instrumenta nedrīkstētu atteikties ex ante
  .
  Lai novērstu bezrūpīgas rīcības risku un labāk aizsargātu nodokļu maksātājus, kompetentajām iestādēm ex ante būtu jānosaka skaidri un vispusīgi pasākumi, ar ko šos līdzekļus — cik vien tas iespējams, — no tīrvērtes dalībniekiem atgūt
  . |
| --- | --- |

(36)

Ja CCP atbilst noregulējuma nosacījumiem, CCP noregulējuma iestādes rīcībā vajadzētu būt saskaņotam noregulējuma instrumentu un pilnvaru kopumam. Tie būtu jāizmanto, ievērojot kopējus nosacījumus, mērķus un vispārējus principus. Noregulējuma iestādēm būtu jāizmanto papildu instrumenti un pilnvaras atbilstoši noregulējuma principiem un mērķiem. Jo īpaši šādu instrumentu vai pilnvaru izmantošanai nevajadzētu mazināt pārrobežu grupu noregulējuma efektivitāti.
  Paturot prātā mērķi nepieļaut, ciktāl vien iespējams, publiskā sektora līdzekļu izmantošanu un tā kā ir grūti prognozēt, tieši cik nopietna varētu būt krīze, kuras situācijā noregulējuma iestādei nāktos rīkoties, ne no viena noregulējuma instrumenta nedrīkstētu atteikties ex ante
  .
  Lai novērstu bezrūpīgas rīcības risku un labāk aizsargātu nodokļu maksātājus, kompetentajām iestādēm ex ante būtu jānosaka skaidri un vispusīgi pasākumi, ar ko šos līdzekļus — cik vien tas iespējams, — no tīrvērtes dalībniekiem atgūt
  .

| (37) | Par noregulējuma primārajiem mērķiem būtu jānosaka mērķi nodrošināt kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību, nepieļaut negatīvu ietekmi uz finanšu sistēmas stabilitāti un aizsargāt publiskā sektora līdzekļus▌. |
| --- | --- |

(37)

Par noregulējuma primārajiem mērķiem būtu jānosaka mērķi nodrošināt kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību, nepieļaut negatīvu ietekmi uz finanšu sistēmas stabilitāti un aizsargāt publiskā sektora līdzekļus▌.

| (38) | Grūtībās nonākuša CCP kritiski svarīgās funkcijas ar noregulējuma instrumentu palīdzību būtu jāsaglabā, vajadzības gadījumā veicot pārstrukturēšanas izmaiņas tā vadībā un tādēļ,
  cik vien tas maksimāli
  iespējams, izmantojot privātus līdzekļus.
  Šo mērķi
  varētu
  sasniegt
  , ja CCP tiktu vai nu pārdots maksātspējīgai trešai personai, vai ar to apvienots vai ja
  tiktu pārstrukturēti CCP līgumi vai norakstīti tā pasīvi, sadalot zaudējumus
  un
  saistības nepildoša dalībnieka pozīcijas pārnesot uz saistības pildošiem dalībniekiem, vai ja tiktu veikta CCP rekapitalizācija, norakstot tā akcijas vai norakstot CCP parādu un pārvēršot to par CCP pašu kapitālu
  . Ievērojot ▌mērķi
  saglabāt CCP kritiski svarīgās funkcijas un
  pirms
  iepriekš izklāstīto
  pasākumu veikšanas noregulējuma iestādei būtu jāapsver iespēja panākt citu CCP esošo un nenokārtoto līgumsaistību izpildi
  , tostarp jo īpaši panākt, ka tīrvērtes dalībnieki pilda savas līgumsaistības apmierināt skaidras naudas pieprasījumus vai pārņemt saistības nepildošu tīrvērtes dalībnieku pozīcijas vai nu izsoles ceļā, vai ar citām metodēm, par kurām panākta vienošanās CCP darbības noteikumos, un ka tiek pildītas citas esošas un nenokārtotas līgumsaistības, ar ko citām pusēm, kuras nav tīrvērtes dalībnieki, ir uzlikts par pienākumu sniegt jebkādu finansiālu atbalstu. Līgumsaistību izpilde noregulējuma iestādei būtu jāpanāk tādā veidā
  ,
  kādā
  tas tiktu
  darīts
  saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. |
| --- | --- |

(38)

Grūtībās nonākuša CCP kritiski svarīgās funkcijas ar noregulējuma instrumentu palīdzību būtu jāsaglabā, vajadzības gadījumā veicot pārstrukturēšanas izmaiņas tā vadībā un tādēļ,
  cik vien tas maksimāli
  iespējams, izmantojot privātus līdzekļus.
  Šo mērķi
  varētu
  sasniegt
  , ja CCP tiktu vai nu pārdots maksātspējīgai trešai personai, vai ar to apvienots vai ja
  tiktu pārstrukturēti CCP līgumi vai norakstīti tā pasīvi, sadalot zaudējumus
  un
  saistības nepildoša dalībnieka pozīcijas pārnesot uz saistības pildošiem dalībniekiem, vai ja tiktu veikta CCP rekapitalizācija, norakstot tā akcijas vai norakstot CCP parādu un pārvēršot to par CCP pašu kapitālu
  . Ievērojot ▌mērķi
  saglabāt CCP kritiski svarīgās funkcijas un
  pirms
  iepriekš izklāstīto
  pasākumu veikšanas noregulējuma iestādei būtu jāapsver iespēja panākt citu CCP esošo un nenokārtoto līgumsaistību izpildi
  , tostarp jo īpaši panākt, ka tīrvērtes dalībnieki pilda savas līgumsaistības apmierināt skaidras naudas pieprasījumus vai pārņemt saistības nepildošu tīrvērtes dalībnieku pozīcijas vai nu izsoles ceļā, vai ar citām metodēm, par kurām panākta vienošanās CCP darbības noteikumos, un ka tiek pildītas citas esošas un nenokārtotas līgumsaistības, ar ko citām pusēm, kuras nav tīrvērtes dalībnieki, ir uzlikts par pienākumu sniegt jebkādu finansiālu atbalstu. Līgumsaistību izpilde noregulējuma iestādei būtu jāpanāk tādā veidā
  ,
  kādā
  tas tiktu
  darīts
  saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru.

| (39) | Lai nezaudētu uzticēšanos tirgum un līdz minimumam samazinātu kaitīgās ietekmes mērogu, ir nepieciešama ātra un izlēmīga rīcība. Ja noregulējuma nosacījumi ir izpildīti, CCP noregulējuma iestādei nekavējoties būtu jāveic atbilstoša un saskaņota noregulējuma darbība sabiedrības interesēs. CCP var nonākt grūtībās apstākļos, kas prasa tūlītēju attiecīgās noregulējuma iestādes rīcību. Tādēļ būtu jāatļauj šai iestādei veikt noregulējuma darbību pat tad, ja CCP ir īstenojis atveseļošanas pasākumus, un nenosakot pienākumu vispirms izmantot agrīnas intervences pilnvaras. |
| --- | --- |

(39)

Lai nezaudētu uzticēšanos tirgum un līdz minimumam samazinātu kaitīgās ietekmes mērogu, ir nepieciešama ātra un izlēmīga rīcība. Ja noregulējuma nosacījumi ir izpildīti, CCP noregulējuma iestādei nekavējoties būtu jāveic atbilstoša un saskaņota noregulējuma darbība sabiedrības interesēs. CCP var nonākt grūtībās apstākļos, kas prasa tūlītēju attiecīgās noregulējuma iestādes rīcību. Tādēļ būtu jāatļauj šai iestādei veikt noregulējuma darbību pat tad, ja CCP ir īstenojis atveseļošanas pasākumus, un nenosakot pienākumu vispirms izmantot agrīnas intervences pilnvaras.

| (40) | Veicot noregulējuma darbības, CCP noregulējuma iestādei būtu jāņem vērā noregulējuma kolēģijas izstrādātajos noregulējuma plānos paredzētie pasākumi un tiem jāseko, ja vien noregulējuma iestāde, ņemot vērā konkrētās lietas apstākļus, neuzskata, ka noregulējuma mērķi tiks sasniegti efektīvāk, veicot darbības, kas nav paredzētas noregulējuma plānos. Noregulējuma iestādei būtu nekavējoties jāinformē noregulējuma kolēģija par noregulējuma pasākumiem, ko tā plāno veikt, jo īpaši gadījumā, ja šāda rīcība atšķiras no plānā noteiktā. |
| --- | --- |

(40)

Veicot noregulējuma darbības, CCP noregulējuma iestādei būtu jāņem vērā noregulējuma kolēģijas izstrādātajos noregulējuma plānos paredzētie pasākumi un tiem jāseko, ja vien noregulējuma iestāde, ņemot vērā konkrētās lietas apstākļus, neuzskata, ka noregulējuma mērķi tiks sasniegti efektīvāk, veicot darbības, kas nav paredzētas noregulējuma plānos. Noregulējuma iestādei būtu nekavējoties jāinformē noregulējuma kolēģija par noregulējuma pasākumiem, ko tā plāno veikt, jo īpaši gadījumā, ja šāda rīcība atšķiras no plānā noteiktā.

| (41) | Īpašumtiesību aizskārumam vajadzētu būt samērīgam ar finanšu stabilitātes apdraudējumu. Tādēļ noregulējuma instrumenti būtu jāpiemēro tikai tiem CCP, kuri atbilst noregulējuma nosacījumiem, proti, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi — finanšu stabilitātes nodrošināšanu sabiedrības interesēs. Ņemot vērā to, ka noregulējuma instrumenti un pilnvaras var skart akcionāru, tīrvērtes dalībnieku
  , to klientu
  un
  plašāka
  kreditoru
  loka
  tiesības, noregulējuma darbība būtu jāveic vienīgi tad, ja tā ir nepieciešama sabiedrības interesēs un ja jebkāda iejaukšanās minētajās tiesības būtu saderīga ar hartu. Jo īpaši tad, ja saistībā ar noregulējuma darbību vienas kategorijas kreditoriem piemēro dažādus režīmus, šādām atšķirībām vajadzētu būt attaisnotām ar sabiedrības interesēm un samērīgām ar risināmo risku, kā arī tām nevajadzētu būt nedz tieši, nedz netieši diskriminējošām no valstspiederības viedokļa. |
| --- | --- |

(41)

Īpašumtiesību aizskārumam vajadzētu būt samērīgam ar finanšu stabilitātes apdraudējumu. Tādēļ noregulējuma instrumenti būtu jāpiemēro tikai tiem CCP, kuri atbilst noregulējuma nosacījumiem, proti, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi — finanšu stabilitātes nodrošināšanu sabiedrības interesēs. Ņemot vērā to, ka noregulējuma instrumenti un pilnvaras var skart akcionāru, tīrvērtes dalībnieku
  , to klientu
  un
  plašāka
  kreditoru
  loka
  tiesības, noregulējuma darbība būtu jāveic vienīgi tad, ja tā ir nepieciešama sabiedrības interesēs un ja jebkāda iejaukšanās minētajās tiesības būtu saderīga ar hartu. Jo īpaši tad, ja saistībā ar noregulējuma darbību vienas kategorijas kreditoriem piemēro dažādus režīmus, šādām atšķirībām vajadzētu būt attaisnotām ar sabiedrības interesēm un samērīgām ar risināmo risku, kā arī tām nevajadzētu būt nedz tieši, nedz netieši diskriminējošām no valstspiederības viedokļa.

| (42) | Skartajiem akcionāriem, tīrvērtes dalībniekiem un kreditoriem nebūtu jācieš lielāki zaudējumi kā tie, kas būtu radušies, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz tiem attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos, vai ja CCP būtu ticis likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. Ja noregulējamā CCP aktīvi tiek daļēji pārvesti privātam pircējam vai pagaidu CCP, noregulējamā CCP atlikusī daļa būtu jālikvidē saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. |
| --- | --- |

(42)

Skartajiem akcionāriem, tīrvērtes dalībniekiem un kreditoriem nebūtu jācieš lielāki zaudējumi kā tie, kas būtu radušies, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz tiem attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos, vai ja CCP būtu ticis likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. Ja noregulējamā CCP aktīvi tiek daļēji pārvesti privātam pircējam vai pagaidu CCP, noregulējamā CCP atlikusī daļa būtu jālikvidē saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru.

| (43) | Lai aizsargātu akcionāru, ▌kreditoru
  , tīrvērtes dalībnieku un to klientu
  tiesības, būtu jānosaka skaidri pienākumi attiecībā uz CCP aktīvu un pasīvu vērtēšanu un attiecībā uz tās pieejas vērtēšanu, kādu
  minētajām personām
  piemērotu, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību. Vajadzētu būt iespējamai vērtēšanu sākt jau atveseļošanas posmā. Pirms jebkādas noregulējuma darbības īstenošanas būtu godīgi un reālistiski jāizvērtē CCP aktīvi un pasīvi
  , tostarp cena, par kādu tiktu izbeigta līgumu darbība CCP struktūrā, un šāda vērtēšana būtu jāveic, ņemot vērā tirgus svārstības un likviditāti noregulējuma laikā
  . Būtu jāparedz tiesības šādu vērtējumu pārsūdzēt tiesā, bet tikai kopā ar lēmumu par noregulējumu. Turklāt dažos gadījumos pēc noregulējuma instrumentu izmantošanas būtu jāveic ex post salīdzinājums starp pieeju, kas akcionāriem, kreditoriem
  , tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem
  ir faktiski piemērota, ar pieeju, kura tiem būtu piemērota, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz tiem attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos vai saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru
  , kurā pienācīgi ņem vērā ticami iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kas varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums
  . Ja akcionāri, kreditori
  , tīrvērtes dalībnieki un to klienti
  ir ar maksājumu vai atlīdzību par saviem prasījumiem saņēmuši mazāku summu par to summu, kuru tie būtu saņēmuši, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz tiem attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos vai saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru
  , kurā pienācīgi ņem vērā ticami iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kas varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums
  , tiem konkrētos gadījumos būtu tiesības uz šīs starpības apmaksu.
  Aprēķinot, kādu summu tie būtu saņēmuši, nebūtu jārēķinās ar finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem.
  Atšķirībā no vērtēšanas, ko veic pirms noregulējuma darbības, šajā gadījumā vajadzētu būt iespējai minēto salīdzinājumu apstrīdēt atsevišķi no lēmuma par noregulējumu. Būtu jāļauj dalībvalstīm brīvi lemt par procedūru, kas jāizmanto, lai akcionāriem, kreditoriem
  , tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem
  kompensētu jebkādu konstatēto piemērotās pieejas atšķirību. |
| --- | --- |

(43)

Lai aizsargātu akcionāru, ▌kreditoru
  , tīrvērtes dalībnieku un to klientu
  tiesības, būtu jānosaka skaidri pienākumi attiecībā uz CCP aktīvu un pasīvu vērtēšanu un attiecībā uz tās pieejas vērtēšanu, kādu
  minētajām personām
  piemērotu, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību. Vajadzētu būt iespējamai vērtēšanu sākt jau atveseļošanas posmā. Pirms jebkādas noregulējuma darbības īstenošanas būtu godīgi un reālistiski jāizvērtē CCP aktīvi un pasīvi
  , tostarp cena, par kādu tiktu izbeigta līgumu darbība CCP struktūrā, un šāda vērtēšana būtu jāveic, ņemot vērā tirgus svārstības un likviditāti noregulējuma laikā
  . Būtu jāparedz tiesības šādu vērtējumu pārsūdzēt tiesā, bet tikai kopā ar lēmumu par noregulējumu. Turklāt dažos gadījumos pēc noregulējuma instrumentu izmantošanas būtu jāveic ex post salīdzinājums starp pieeju, kas akcionāriem, kreditoriem
  , tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem
  ir faktiski piemērota, ar pieeju, kura tiem būtu piemērota, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz tiem attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos vai saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru
  , kurā pienācīgi ņem vērā ticami iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kas varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums
  . Ja akcionāri, kreditori
  , tīrvērtes dalībnieki un to klienti
  ir ar maksājumu vai atlīdzību par saviem prasījumiem saņēmuši mazāku summu par to summu, kuru tie būtu saņēmuši, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz tiem attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos vai saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru
  , kurā pienācīgi ņem vērā ticami iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kas varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums
  , tiem konkrētos gadījumos būtu tiesības uz šīs starpības apmaksu.
  Aprēķinot, kādu summu tie būtu saņēmuši, nebūtu jārēķinās ar finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem.
  Atšķirībā no vērtēšanas, ko veic pirms noregulējuma darbības, šajā gadījumā vajadzētu būt iespējai minēto salīdzinājumu apstrīdēt atsevišķi no lēmuma par noregulējumu. Būtu jāļauj dalībvalstīm brīvi lemt par procedūru, kas jāizmanto, lai akcionāriem, kreditoriem
  , tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem
  kompensētu jebkādu konstatēto piemērotās pieejas atšķirību.

| (44) | Lai nodrošinātu efektīvu noregulējumu, vērtēšanas procesā būtu pēc iespējas precīzi jānosaka jebkādi zaudējumi, ar ko CCP ir jārēķinās, lai no jauna izveidotu savietotu portfeli ar nesamaksātajām pozīcijām un izpildītu esošos maksājumu pienākumus. Grūtībās nonākuša CCP aktīvu un pasīvu vērtēšana būtu jāveic, balstoties uz godīgiem, piesardzīgiem un reālistiskiem pieņēmumiem noregulējuma instrumentu izmantošanas brīdī. Veicot vērtēšanu, CCP finansiālajam stāvoklim nebūtu jāietekmē pasīvu vērtība. Steidzamības apsvērumu dēļ noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai ātri veikt grūtībās nonākuša CCP aktīvu un pasīvu vērtēšanu. Šai vērtēšanai vajadzētu būt provizoriskai, un tā būtu jāuztur spēkā līdz brīdim, kad tiek veikta neatkarīga vērtēšana. |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu efektīvu noregulējumu, vērtēšanas procesā būtu pēc iespējas precīzi jānosaka jebkādi zaudējumi, ar ko CCP ir jārēķinās, lai no jauna izveidotu savietotu portfeli ar nesamaksātajām pozīcijām un izpildītu esošos maksājumu pienākumus. Grūtībās nonākuša CCP aktīvu un pasīvu vērtēšana būtu jāveic, balstoties uz godīgiem, piesardzīgiem un reālistiskiem pieņēmumiem noregulējuma instrumentu izmantošanas brīdī. Veicot vērtēšanu, CCP finansiālajam stāvoklim nebūtu jāietekmē pasīvu vērtība. Steidzamības apsvērumu dēļ noregulējuma iestādēm vajadzētu būt iespējai ātri veikt grūtībās nonākuša CCP aktīvu un pasīvu vērtēšanu. Šai vērtēšanai vajadzētu būt provizoriskai, un tā būtu jāuztur spēkā līdz brīdim, kad tiek veikta neatkarīga vērtēšana.

| (45) | Uzsākot noregulējuma procedūru,
  noregulējuma iestādei būtu jāpanāk, ka CCP, tīrvērtes dalībnieku un citu darījumu partneru
  nenokārtotās līgumsaistības, kas izklāstītas CCP darbības noteikumos, tostarp neizpildīti atveseļošanas pasākumi,
  tiek izpildīti
  , izņemot gadījumu, ja citu noregulējuma pilnvaru vai instrumenta izmantošana ir piemērotāka, lai
  mazinātu
  nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu stabilitāti vai lai nodrošinātu CCP kritiski svarīgo funkciju savlaicīgu īstenošanu. Zaudējumi būtu jāabsorbē, izmantojot regulatīvus pamatkapitāla instrumentus, un būtu jāsadala starp akcionāriem atkarībā no to spējām, šajā nolūkā vai nu anulējot vai pārvedot īpašumtiesību instrumentus, vai arī būtiski samazinot kapitāla vērtību
  , un būtu jāņem vērā zaudējumi, kas tiks absorbēti, nodrošinot pret CCP nenokārtotu saistību izpildi
  . Ja ar šiem instrumentiem nepietiek, tad būtu jānodrošina noregulējuma iestādēm pilnvaras norakstīt nenodrošinātu parādu un nenodrošinātas saistības — ciktāl tas ir nepieciešams, bet neapdraud plašāka mēroga finanšu stabilitāti, — atbilstoši to klasifikācijai, ko nosaka piemērojamie maksātnespējas jomā pieņemtie valsts tiesību akti. |
| --- | --- |

(45)

Uzsākot noregulējuma procedūru,
  noregulējuma iestādei būtu jāpanāk, ka CCP, tīrvērtes dalībnieku un citu darījumu partneru
  nenokārtotās līgumsaistības, kas izklāstītas CCP darbības noteikumos, tostarp neizpildīti atveseļošanas pasākumi,
  tiek izpildīti
  , izņemot gadījumu, ja citu noregulējuma pilnvaru vai instrumenta izmantošana ir piemērotāka, lai
  mazinātu
  nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu stabilitāti vai lai nodrošinātu CCP kritiski svarīgo funkciju savlaicīgu īstenošanu. Zaudējumi būtu jāabsorbē, izmantojot regulatīvus pamatkapitāla instrumentus, un būtu jāsadala starp akcionāriem atkarībā no to spējām, šajā nolūkā vai nu anulējot vai pārvedot īpašumtiesību instrumentus, vai arī būtiski samazinot kapitāla vērtību
  , un būtu jāņem vērā zaudējumi, kas tiks absorbēti, nodrošinot pret CCP nenokārtotu saistību izpildi
  . Ja ar šiem instrumentiem nepietiek, tad būtu jānodrošina noregulējuma iestādēm pilnvaras norakstīt nenodrošinātu parādu un nenodrošinātas saistības — ciktāl tas ir nepieciešams, bet neapdraud plašāka mēroga finanšu stabilitāti, — atbilstoši to klasifikācijai, ko nosaka piemērojamie maksātnespējas jomā pieņemtie valsts tiesību akti.

| (46) | Ja CCP veiktie atveseļošanas pasākumi nav palīdzējuši atgūt zaudējumus, atjaunojot līdzsvarotu pozīciju, lai iegūtu savietotu portfeli ar nesamaksātajām pozīcijām vai visaptveroši papildinātu priekšfinansēto līdzekļu apjomu, vai ja noregulējuma iestāde ir konstatējusi, ka šīs CCP veiktās darbības apdraudētu finanšu stabilitāti, iestādei būtu jāizmanto zaudējumu un pozīciju sadales pilnvaras, lai sadalītu atlikušos zaudējumus un tādējādi nodrošinātu, ka CCP atgūst līdzsvaru un ka tiek papildināts priekšfinansēto līdzekļu apjoms, tādēļ vai nu turpinot izmantot instrumentus saskaņā ar CCP darbības noteikumiem, vai veicot citas darbības. |
| --- | --- |

(46)

Ja CCP veiktie atveseļošanas pasākumi nav palīdzējuši atgūt zaudējumus, atjaunojot līdzsvarotu pozīciju, lai iegūtu savietotu portfeli ar nesamaksātajām pozīcijām vai visaptveroši papildinātu priekšfinansēto līdzekļu apjomu, vai ja noregulējuma iestāde ir konstatējusi, ka šīs CCP veiktās darbības apdraudētu finanšu stabilitāti, iestādei būtu jāizmanto zaudējumu un pozīciju sadales pilnvaras, lai sadalītu atlikušos zaudējumus un tādējādi nodrošinātu, ka CCP atgūst līdzsvaru un ka tiek papildināts priekšfinansēto līdzekļu apjoms, tādēļ vai nu turpinot izmantot instrumentus saskaņā ar CCP darbības noteikumiem, vai veicot citas darbības.

| (47) | Noregulējuma iestādēm būtu arī jānodrošina, ka CCP noregulējuma izmaksas ir samazinātas līdz minimumam un ka vienas un tās pašas kategorijas kreditoriem piemēro vienlīdzīgu attieksmi. Gadījumos, kad vienas un tās pašas kategorijas kreditoriem piemēro atšķirīgus režīmus saistībā ar noregulējuma darbību, minētajām atšķirībām vajadzētu būt pamatotām ar sabiedrības interešu aizsardzību, un tām nevajadzētu būt nedz tieši, nedz netieši diskriminējošām valstspiederības vai kāda cita iemesla dēļ. |
| --- | --- |

(47)

Noregulējuma iestādēm būtu arī jānodrošina, ka CCP noregulējuma izmaksas ir samazinātas līdz minimumam un ka vienas un tās pašas kategorijas kreditoriem piemēro vienlīdzīgu attieksmi. Gadījumos, kad vienas un tās pašas kategorijas kreditoriem piemēro atšķirīgus režīmus saistībā ar noregulējuma darbību, minētajām atšķirībām vajadzētu būt pamatotām ar sabiedrības interešu aizsardzību, un tām nevajadzētu būt nedz tieši, nedz netieši diskriminējošām valstspiederības vai kāda cita iemesla dēļ.

| (48) | Atveseļošanas un
  noregulējuma instrumenti būtu maksimāli jāizmanto, pirms tiek iepludināts publiskā sektora kapitāls vai CCP tiek sniegts līdzvērtīgs finansiāls atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem. Izmantojot finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem grūtībās esošu iestāžu noregulēšanai, būtu jāievēro attiecīgie valsts atbalsta noteikumi
  , un šāds atbalsts būtu jāuzskata par absolūti galējo līdzekli
  . |
| --- | --- |

(48)

Atveseļošanas un
  noregulējuma instrumenti būtu maksimāli jāizmanto, pirms tiek iepludināts publiskā sektora kapitāls vai CCP tiek sniegts līdzvērtīgs finansiāls atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem. Izmantojot finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem grūtībās esošu iestāžu noregulēšanai, būtu jāievēro attiecīgie valsts atbalsta noteikumi
  , un šāds atbalsts būtu jāuzskata par absolūti galējo līdzekli
  .

| (49) | Efektīvam noregulējuma režīmam būtu līdz minimumam jāsamazina grūtībās nonākuša CCP noregulējuma izmaksas, ko sedz nodokļu maksātāji. Šādam režīmam būtu jānodrošina, ka CCP noregulējumu var īstenot, neapdraudot finanšu stabilitāti.
  Minētais mērķis būtu jāsasniedz
  ar zaudējumu un pozīciju sadales instrumentu palīdzību, nodrošinot, ka akcionāri un darījumu partneri, kas ir grūtībās nonākušā CCP kreditori, cieš atbilstīgus zaudējumus un sedz atbilstīgu daļu no izmaksām, kuras radījusi attiecīgā CCP nonākšana grūtībās. Tādējādi zaudējumu un pozīciju sadales
  instrumentiem būtu vairāk jāmotivē
  CCP
  akcionāri
  un darījumu
  partneri
  uzraudzīt CCP stāvokli parastos apstākļos saskaņā ar Finanšu stabilitātes padomes ieteikumiem21. |
| --- | --- |

(49)

Efektīvam noregulējuma režīmam būtu līdz minimumam jāsamazina grūtībās nonākuša CCP noregulējuma izmaksas, ko sedz nodokļu maksātāji. Šādam režīmam būtu jānodrošina, ka CCP noregulējumu var īstenot, neapdraudot finanšu stabilitāti.
  Minētais mērķis būtu jāsasniedz
  ar zaudējumu un pozīciju sadales instrumentu palīdzību, nodrošinot, ka akcionāri un darījumu partneri, kas ir grūtībās nonākušā CCP kreditori, cieš atbilstīgus zaudējumus un sedz atbilstīgu daļu no izmaksām, kuras radījusi attiecīgā CCP nonākšana grūtībās. Tādējādi zaudējumu un pozīciju sadales
  instrumentiem būtu vairāk jāmotivē
  CCP
  akcionāri
  un darījumu
  partneri
  uzraudzīt CCP stāvokli parastos apstākļos saskaņā ar Finanšu stabilitātes padomes ieteikumiem21.

| (50) | Lai noregulējuma iestādēm būtu vajadzīgā elastība sadalīt zaudējumus un piešķirt pozīcijas darījumu partneriem visdažādākajos apstākļos, ir lietderīgi nodrošināt, ka minētās iestādes
  vispirms
  var piemērot zaudējumu un pozīciju sadales instrumentus gan situācijās, kad mērķis ir uzturēt
  kritiski svarīgu tīrvērtes pakalpojumu sniegšanu noregulējamā CCP struktūrā, gan arī pēc tam
  situācijās, kad 
  — ja tāda vajadzība rastos, —
  šādu kritiski svarīgu pakalpojumu sniegšanu pārņem pagaidu CCP vai trešā persona un atlikusī CCP
  daļa tiek atstāta, lai tā izbeigtu
  savu darbību
  un tiktu
  likvidēta. |
| --- | --- |

(50)

Lai noregulējuma iestādēm būtu vajadzīgā elastība sadalīt zaudējumus un piešķirt pozīcijas darījumu partneriem visdažādākajos apstākļos, ir lietderīgi nodrošināt, ka minētās iestādes
  vispirms
  var piemērot zaudējumu un pozīciju sadales instrumentus gan situācijās, kad mērķis ir uzturēt
  kritiski svarīgu tīrvērtes pakalpojumu sniegšanu noregulējamā CCP struktūrā, gan arī pēc tam
  situācijās, kad 
  — ja tāda vajadzība rastos, —
  šādu kritiski svarīgu pakalpojumu sniegšanu pārņem pagaidu CCP vai trešā persona un atlikusī CCP
  daļa tiek atstāta, lai tā izbeigtu
  savu darbību
  un tiktu
  likvidēta.

| (51) | Ja zaudējumu un pozīciju sadales instrumentus piemēro ar mērķi atjaunot grūtībās nonākuša CCP dzīvotspēju, lai tas varētu turpināt savu darbību, noregulējums būtu jāveic kopā ar vadības nomaiņu ▌un tai sekojošu CCP un tā darbības pārstrukturēšanu tā, lai novērstu tā grūtību iemeslus. Minētā pārstrukturēšana būtu jāveic, īstenojot darījumdarbības reorganizācijas plānu▌. |
| --- | --- |

(51)

Ja zaudējumu un pozīciju sadales instrumentus piemēro ar mērķi atjaunot grūtībās nonākuša CCP dzīvotspēju, lai tas varētu turpināt savu darbību, noregulējums būtu jāveic kopā ar vadības nomaiņu ▌un tai sekojošu CCP un tā darbības pārstrukturēšanu tā, lai novērstu tā grūtību iemeslus. Minētā pārstrukturēšana būtu jāveic, īstenojot darījumdarbības reorganizācijas plānu▌.

| (52) | Zaudējumu un pozīciju sadales instrumenti būtu jāizmanto, lai no jauna savietotu CCP portfeli, nepieļautu turpmākus zaudējumus un iegūtu papildu līdzekļus, ar ko palīdzēt īstenot CCP rekapitalizāciju un papildināt priekšfinansēto līdzekļu apjomu. Lai minētie instrumenti būtu efektīvi un sasniegtu savu mērķi, būtu jāļauj tos piemērot pēc iespējas
  plašākam dažādu
  līgumu
  klāstam
  , kas grūtībās nonākušam CCP rada nenodrošinātas saistības vai nesavietotu portfeli. Ar minētajiem instrumentiem būtu jānodrošina iespēja izsolīt saistību nepildītāju pozīcijas pārējiem tīrvērtes dalībniekiem, piemērot diskontus izejošiem mainīgās maržas maksājumiem
  , kas paredzēti šādiem dalībniekiem un to klientiem
  , izmantot jebkādus nenomaksātus skaidras naudas pieprasījumus, kuri izklāstīti atveseļošanas plānos, izmantot
  arī noregulējuma
  skaidras naudas pieprasījumus, kas
  CCP darbības noteikumos
  rezervēti konkrēti noregulējuma iestādei, un norakstīt kapitāla un parāda instrumentus, kurus emitējis CCP, vai citas nenodrošinātas saistības, un konvertēt jebkādus parāda instrumentus akcijās.
  Ja noregulējuma iestādes uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai savlaicīgi sasniegtu noregulējuma mērķus, turklāt nodrošinot, ka līdz minimumam ir samazināti riski, kas apdraud finanšu stabilitāti, un ka netiek izmantoti publiskā sektora līdzekļi, tām vajadzētu būt iespējai daļēji vai pilnībā likvidēt saistības nepildošu tīrvērtes dalībnieku līgumus, arī produktu līniju līgumus un CCP līgumus. |
| --- | --- |

(52)

Zaudējumu un pozīciju sadales instrumenti būtu jāizmanto, lai no jauna savietotu CCP portfeli, nepieļautu turpmākus zaudējumus un iegūtu papildu līdzekļus, ar ko palīdzēt īstenot CCP rekapitalizāciju un papildināt priekšfinansēto līdzekļu apjomu. Lai minētie instrumenti būtu efektīvi un sasniegtu savu mērķi, būtu jāļauj tos piemērot pēc iespējas
  plašākam dažādu
  līgumu
  klāstam
  , kas grūtībās nonākušam CCP rada nenodrošinātas saistības vai nesavietotu portfeli. Ar minētajiem instrumentiem būtu jānodrošina iespēja izsolīt saistību nepildītāju pozīcijas pārējiem tīrvērtes dalībniekiem, piemērot diskontus izejošiem mainīgās maržas maksājumiem
  , kas paredzēti šādiem dalībniekiem un to klientiem
  , izmantot jebkādus nenomaksātus skaidras naudas pieprasījumus, kuri izklāstīti atveseļošanas plānos, izmantot
  arī noregulējuma
  skaidras naudas pieprasījumus, kas
  CCP darbības noteikumos
  rezervēti konkrēti noregulējuma iestādei, un norakstīt kapitāla un parāda instrumentus, kurus emitējis CCP, vai citas nenodrošinātas saistības, un konvertēt jebkādus parāda instrumentus akcijās.
  Ja noregulējuma iestādes uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai savlaicīgi sasniegtu noregulējuma mērķus, turklāt nodrošinot, ka līdz minimumam ir samazināti riski, kas apdraud finanšu stabilitāti, un ka netiek izmantoti publiskā sektora līdzekļi, tām vajadzētu būt iespējai daļēji vai pilnībā likvidēt saistības nepildošu tīrvērtes dalībnieku līgumus, arī produktu līniju līgumus un CCP līgumus.

| (53) | Pienācīgi ņemot vērā ietekmi uz finanšu stabilitāti,
  noregulējuma iestādēm
  kā galējo līdzekli
  vajadzētu
  apsvērt iespēju
  vairākos gadījumos
  tikai
  daļēji
  iekļaut
  dažus līgumus zaudējumu un pozīciju
  sadalē
  . Ja
  minētos instrumentus izmanto tikai daļēji
  , var
  mainīt
  zaudējumu vai riska darījumu līmeni, ko piemēro citiem līgumiem, ar nosacījumu, ka tiek ievērots princips “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”. |
| --- | --- |

(53)

Pienācīgi ņemot vērā ietekmi uz finanšu stabilitāti,
  noregulējuma iestādēm
  kā galējo līdzekli
  vajadzētu
  apsvērt iespēju
  vairākos gadījumos
  tikai
  daļēji
  iekļaut
  dažus līgumus zaudējumu un pozīciju
  sadalē
  . Ja
  minētos instrumentus izmanto tikai daļēji
  , var
  mainīt
  zaudējumu vai riska darījumu līmeni, ko piemēro citiem līgumiem, ar nosacījumu, ka tiek ievērots princips “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”.

| (54) | Ja noregulējuma instrumenti ir izmantoti, lai panāktu, ka kritiski svarīgas funkcijas vai dzīvotspējīgu CCP darījumdarbību pārņem stabila vienība, piemēram, privātā sektora pircējs vai pagaidu CCP, tad atlikusī daļa pienācīgā termiņā būtu jālikvidē, ņemot vērā to, ka grūtībās nonākušajam CCP ir jāsniedz pakalpojumi vai ka tam ir vajadzīgs atbalsts, lai attiecīgais pircējs vai pagaidu CCP varētu veikt darbības vai sniegt pakalpojumus, kas iegūti šādas pārņemšanas rezultātā. |
| --- | --- |

(54)

Ja noregulējuma instrumenti ir izmantoti, lai panāktu, ka kritiski svarīgas funkcijas vai dzīvotspējīgu CCP darījumdarbību pārņem stabila vienība, piemēram, privātā sektora pircējs vai pagaidu CCP, tad atlikusī daļa pienācīgā termiņā būtu jālikvidē, ņemot vērā to, ka grūtībās nonākušajam CCP ir jāsniedz pakalpojumi vai ka tam ir vajadzīgs atbalsts, lai attiecīgais pircējs vai pagaidu CCP varētu veikt darbības vai sniegt pakalpojumus, kas iegūti šādas pārņemšanas rezultātā.

| (55) | Uzņēmuma pārdošanas instrumentam būtu jāļauj pilnvarotajām iestādēm pārdot CCP vai tā uzņēmuma daļas vienam vai vairākiem pircējiem bez akcionāru piekrišanas. Piemērojot uzņēmuma pārdošanas instrumentu, pilnvarotajām iestādēm vajadzētu veikt mārketinga pasākumus attiecīgā CCP vai tā uzņēmuma daļas pārdošanai atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā veidā, cenšoties panākt pēc iespējas augstāku pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(55)

Uzņēmuma pārdošanas instrumentam būtu jāļauj pilnvarotajām iestādēm pārdot CCP vai tā uzņēmuma daļas vienam vai vairākiem pircējiem bez akcionāru piekrišanas. Piemērojot uzņēmuma pārdošanas instrumentu, pilnvarotajām iestādēm vajadzētu veikt mārketinga pasākumus attiecīgā CCP vai tā uzņēmuma daļas pārdošanai atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā veidā, cenšoties panākt pēc iespējas augstāku pārdošanas cenu.

| (56) | Gadījumos, kad tiek piemērots uzņēmuma pārdošanas instruments, visi neto ieņēmumi no noregulējamā CCP aktīvu vai pasīvu pārvešanas būtu jāsaņem vienībai, kura tiek likvidēta. Visi neto ieņēmumi no noregulējamā CCP emitēto īpašumtiesību instrumentu pārvešanas gadījumos, kad tiek piemērots uzņēmuma pārdošanas instruments, būtu jāsaņem akcionāriem. Aprēķinot ieņēmumus, būtu jāatskaita izmaksas, ko radījusi CCP nonākšana grūtībās un noregulējums. |
| --- | --- |

(56)

Gadījumos, kad tiek piemērots uzņēmuma pārdošanas instruments, visi neto ieņēmumi no noregulējamā CCP aktīvu vai pasīvu pārvešanas būtu jāsaņem vienībai, kura tiek likvidēta. Visi neto ieņēmumi no noregulējamā CCP emitēto īpašumtiesību instrumentu pārvešanas gadījumos, kad tiek piemērots uzņēmuma pārdošanas instruments, būtu jāsaņem akcionāriem. Aprēķinot ieņēmumus, būtu jāatskaita izmaksas, ko radījusi CCP nonākšana grūtībās un noregulējums.

| (57) | Lai savlaicīgi veiktu uzņēmuma pārdošanu un saglabātu finanšu stabilitāti, būtiskas līdzdalības pircēja novērtēšana būtu jāveic laicīgi, neatliekot uzņēmuma pārdošanas instrumenta piemērošanu. |
| --- | --- |

(57)

Lai savlaicīgi veiktu uzņēmuma pārdošanu un saglabātu finanšu stabilitāti, būtiskas līdzdalības pircēja novērtēšana būtu jāveic laicīgi, neatliekot uzņēmuma pārdošanas instrumenta piemērošanu.

| (58) | Informācijai par grūtībās nonākuša CCP pārdošanu un pārrunām ar potenciālajiem pircējiem pirms uzņēmuma pārdošanas instrumenta piemērošanas, iespējams, būs sistēmiska nozīme. Finanšu stabilitātes garantēšanai ir svarīgi, lai šādas informācijas nodošanu atklātībai, kā tas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 596/2014 (6), varētu atlikt uz laiku, kas nepieciešams CCP noregulējuma plānošanai un strukturēšanai, ņemot vērā kavējumus, kas atļauti saskaņā ar regulējumu par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(58)

Informācijai par grūtībās nonākuša CCP pārdošanu un pārrunām ar potenciālajiem pircējiem pirms uzņēmuma pārdošanas instrumenta piemērošanas, iespējams, būs sistēmiska nozīme. Finanšu stabilitātes garantēšanai ir svarīgi, lai šādas informācijas nodošanu atklātībai, kā tas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 596/2014 (6), varētu atlikt uz laiku, kas nepieciešams CCP noregulējuma plānošanai un strukturēšanai, ņemot vērā kavējumus, kas atļauti saskaņā ar regulējumu par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu.

| (59) | Pagaidu CCP pilnībā vai daļēji pieder vienai vai vairākām publiskā sektora iestādēm vai arī to kontrolē noregulējuma iestāde, tāpēc kā galvenais mērķis pagaidu CCP būtu jāpanāk, ka turpinās svarīgāko finanšu pakalpojumu sniegšana tīrvērtes dalībniekiem un noregulējamā CCP klientiem un ka nepārtraukti tiek veiktas svarīgākās finanšu darbības. Nodrošinot pagaidu CCP darbību, būtu jāpieņem, ka tas ir dzīvotspējīgs subjekts, kas spēs nepārtraukti darboties, un tam būtu jāatgriežas tirgū, tiklīdz apstākļi tam ir piemēroti, vai tas būtu jālikvidē, ja vairs nebūtu dzīvotspējīgs. |
| --- | --- |

(59)

Pagaidu CCP pilnībā vai daļēji pieder vienai vai vairākām publiskā sektora iestādēm vai arī to kontrolē noregulējuma iestāde, tāpēc kā galvenais mērķis pagaidu CCP būtu jāpanāk, ka turpinās svarīgāko finanšu pakalpojumu sniegšana tīrvērtes dalībniekiem un noregulējamā CCP klientiem un ka nepārtraukti tiek veiktas svarīgākās finanšu darbības. Nodrošinot pagaidu CCP darbību, būtu jāpieņem, ka tas ir dzīvotspējīgs subjekts, kas spēs nepārtraukti darboties, un tam būtu jāatgriežas tirgū, tiklīdz apstākļi tam ir piemēroti, vai tas būtu jālikvidē, ja vairs nebūtu dzīvotspējīgs.

| (60) | Ja nekādas citas iespējas praktiski vairs nav pieejamas vai ja ir pierādāms, ka ar tām nepietiks, lai saglabātu finanšu stabilitāti, būtu jāparedz iespēja valdības līdzdalībai ar kapitāla atbalstu vai pagaidu valsts īpašumtiesībām, kā tas noteikts piemērojamos valsts atbalsta noteikumos, cita starpā arī attiecībā uz CCP darbības pārstrukturēšanu, un būtu jādod iespēja
  laika gaitā
  atgūt izmantotos līdzekļus
  no tiem tīrvērtes dalībniekiem, kuri saņem finansiālu atbalstu
  . Valdības finanšu stabilizācijas instrumentu izmantošana pat spriedzes apstākļos nav atkarīga no centrālo banku uzdevuma nodrošināt likviditāti finanšu sistēmai
  , kas ir to kompetencē, un nevajadzētu pieņemt, ka tas tā varētu notikt
  .
  Valdības finanšu stabilizācijas instrumenti būtu jāizmanto īslaicīgi. Tāpēc būtu jāievieš vispusīgi un uzticami mehānismi, ar ko attiecīgā laikposmā iespējams atgūt publiskā sektora sniegtos līdzekļus. |
| --- | --- |

(60)

Ja nekādas citas iespējas praktiski vairs nav pieejamas vai ja ir pierādāms, ka ar tām nepietiks, lai saglabātu finanšu stabilitāti, būtu jāparedz iespēja valdības līdzdalībai ar kapitāla atbalstu vai pagaidu valsts īpašumtiesībām, kā tas noteikts piemērojamos valsts atbalsta noteikumos, cita starpā arī attiecībā uz CCP darbības pārstrukturēšanu, un būtu jādod iespēja
  laika gaitā
  atgūt izmantotos līdzekļus
  no tiem tīrvērtes dalībniekiem, kuri saņem finansiālu atbalstu
  . Valdības finanšu stabilizācijas instrumentu izmantošana pat spriedzes apstākļos nav atkarīga no centrālo banku uzdevuma nodrošināt likviditāti finanšu sistēmai
  , kas ir to kompetencē, un nevajadzētu pieņemt, ka tas tā varētu notikt
  .
  Valdības finanšu stabilizācijas instrumenti būtu jāizmanto īslaicīgi. Tāpēc būtu jāievieš vispusīgi un uzticami mehānismi, ar ko attiecīgā laikposmā iespējams atgūt publiskā sektora sniegtos līdzekļus.

| (61) | Lai nodrošinātu
  noregulējuma
  iestādes spēju piemērot zaudējumu un pozīciju sadales instrumentus līgumiem ar vienībām, kas reģistrētas trešās valstīs, minētās iespējas atzīšana būtu jāiekļauj CCP darbības noteikumos. |
| --- | --- |

(61)

Lai nodrošinātu
  noregulējuma
  iestādes spēju piemērot zaudējumu un pozīciju sadales instrumentus līgumiem ar vienībām, kas reģistrētas trešās valstīs, minētās iespējas atzīšana būtu jāiekļauj CCP darbības noteikumos.

| (62) | Būtu jādod noregulējuma iestādēm visas nepieciešamās juridiskās pilnvaras, ko dažādās kombinācijās varētu īstenot, izmantojot noregulējuma instrumentus. Tām būtu jāietver pilnvaras pārvest grūtībās nonākuša CCP īpašumtiesību instrumentus, aktīvus, tiesības, pienākumus vai pasīvus citai vienībai, piemēram, citam CCP vai pagaidu CCP, pilnvaras norakstīt vai anulēt īpašumtiesību instrumentus, vai norakstīt vai konvertēt grūtībās nonākuša CCP pasīvus, pilnvaras norakstīt mainīgās maržas, pilnvaras panākt trešo personu pret CCP nenokārtoto saistību izpildi, tostarp
  atveseļošanas un noregulējuma
  skaidras naudas pieprasījumus
  , arī CCP darbības noteikumos minētos,
  un pozīciju sadali, pilnvaras pilnībā un daļēji likvidēt CCP līgumus, pilnvaras nomainīt vadību un pilnvaras noteikt pagaidu moratoriju prasījumu izmaksai. CCP, tā valdes locekļiem un augstākajai vadībai saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem vajadzētu būt krimināltiesiskai vai civiltiesiskai atbildībai par CCP nonākšanu grūtībās. |
| --- | --- |

(62)

Būtu jādod noregulējuma iestādēm visas nepieciešamās juridiskās pilnvaras, ko dažādās kombinācijās varētu īstenot, izmantojot noregulējuma instrumentus. Tām būtu jāietver pilnvaras pārvest grūtībās nonākuša CCP īpašumtiesību instrumentus, aktīvus, tiesības, pienākumus vai pasīvus citai vienībai, piemēram, citam CCP vai pagaidu CCP, pilnvaras norakstīt vai anulēt īpašumtiesību instrumentus, vai norakstīt vai konvertēt grūtībās nonākuša CCP pasīvus, pilnvaras norakstīt mainīgās maržas, pilnvaras panākt trešo personu pret CCP nenokārtoto saistību izpildi, tostarp
  atveseļošanas un noregulējuma
  skaidras naudas pieprasījumus
  , arī CCP darbības noteikumos minētos,
  un pozīciju sadali, pilnvaras pilnībā un daļēji likvidēt CCP līgumus, pilnvaras nomainīt vadību un pilnvaras noteikt pagaidu moratoriju prasījumu izmaksai. CCP, tā valdes locekļiem un augstākajai vadībai saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem vajadzētu būt krimināltiesiskai vai civiltiesiskai atbildībai par CCP nonākšanu grūtībās.

| (63) | Noregulējuma režīmā būtu jāietver procesuālās prasības, lai nodrošinātu, ka noregulējuma darbības tiek pienācīgi izziņotas un nodotas atklātībai. Tomēr informācija, ko noregulējuma iestādes un to profesionālie padomdevēji iegūst noregulēšanas gaitā, ļoti iespējams, ir konfidenciāla, tāpēc pirms noregulējuma lēmuma publiskošanas tai būtu jāpiemēro efektīvs konfidencialitātes režīms. Ir jāņem vērā tas, ka informācijai par atveseļošanas un noregulējuma plānu saturu un sīkāku izklāstu, kā arī par minēto plānu novērtēšanas rezultātiem var būt tālejoša ietekme, jo īpaši uz attiecīgajiem uzņēmumiem. Jebkāda informācija, ko sniedz attiecībā uz lēmumu pirms tā pieņemšanas —vai nu par noregulējuma nosacījumu izpildi, vai par konkrēta instrumenta vai darbības izmantošanu noregulējuma laikā —, ir uzskatāma par tādu, kas ietekmē attiecīgās darbības skartās sabiedriskās un privātās intereses. Tomēr arī tikai informācija par to, ka noregulējuma iestāde pārbauda kādu CCP, varētu šo CCP ietekmēt negatīvi. Tādēļ ir jāraugās, lai būtu atbilstoši mehānismi, ar kuriem nodrošina, ka attiecībā uz šādu informāciju — piemēram, atveseļošanas un noregulējuma plānu saturu un sīkāku izklāstu un šādā sakarībā veiktas novērtēšanas rezultātiem — vienmēr tiek ievērota konfidencialitāte. |
| --- | --- |

(63)

Noregulējuma režīmā būtu jāietver procesuālās prasības, lai nodrošinātu, ka noregulējuma darbības tiek pienācīgi izziņotas un nodotas atklātībai. Tomēr informācija, ko noregulējuma iestādes un to profesionālie padomdevēji iegūst noregulēšanas gaitā, ļoti iespējams, ir konfidenciāla, tāpēc pirms noregulējuma lēmuma publiskošanas tai būtu jāpiemēro efektīvs konfidencialitātes režīms. Ir jāņem vērā tas, ka informācijai par atveseļošanas un noregulējuma plānu saturu un sīkāku izklāstu, kā arī par minēto plānu novērtēšanas rezultātiem var būt tālejoša ietekme, jo īpaši uz attiecīgajiem uzņēmumiem. Jebkāda informācija, ko sniedz attiecībā uz lēmumu pirms tā pieņemšanas —vai nu par noregulējuma nosacījumu izpildi, vai par konkrēta instrumenta vai darbības izmantošanu noregulējuma laikā —, ir uzskatāma par tādu, kas ietekmē attiecīgās darbības skartās sabiedriskās un privātās intereses. Tomēr arī tikai informācija par to, ka noregulējuma iestāde pārbauda kādu CCP, varētu šo CCP ietekmēt negatīvi. Tādēļ ir jāraugās, lai būtu atbilstoši mehānismi, ar kuriem nodrošina, ka attiecībā uz šādu informāciju — piemēram, atveseļošanas un noregulējuma plānu saturu un sīkāku izklāstu un šādā sakarībā veiktas novērtēšanas rezultātiem — vienmēr tiek ievērota konfidencialitāte.

| (64) | Noregulējuma iestādēm vajadzētu būt palīgpilnvarām, ar ko nodrošināt īpašumtiesību instrumentu vai parāda instrumentu un aktīvu, tiesību un saistību efektīvu pārvešanu. Ar nosacījumu, ka tiek īstenoti aizsardzības pasākumi, šajās pilnvarās būtu jāiekļauj pilnvaras atcelt trešo personu tiesības uz pārvestajiem instrumentiem vai aktīviem un pilnvaras nodrošināt līgumu izpildi un procedūru nepārtrauktību attiecībās ar pārvesto aktīvu un īpašumtiesību instrumentu saņēmēju. Tomēr tas nedrīkstētu skart darba ņēmēju tiesības izbeigt darba līgumu. Nedrīkstētu skart arī pušu tiesības izbeigt līgumu ar noregulējamo CCP vai tā grupas vienību citu iemeslu dēļ, kas nav grūtībās nonākuša CCP noregulējums. Noregulējuma iestādēm vajadzētu būt arī palīgpilnvarām pieprasīt atlikušajam CCP, kurš tiek likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, sniegt pakalpojumus, kas ir nepieciešami, lai CCP, kuram ar uzņēmuma pārdošanas instrumenta vai pagaidu CCP instrumenta palīdzību ir pārvesti aktīvi, līgumi vai īpašumtiesību instrumenti, varētu veikt savu darījumdarbību. |
| --- | --- |

(64)

Noregulējuma iestādēm vajadzētu būt palīgpilnvarām, ar ko nodrošināt īpašumtiesību instrumentu vai parāda instrumentu un aktīvu, tiesību un saistību efektīvu pārvešanu. Ar nosacījumu, ka tiek īstenoti aizsardzības pasākumi, šajās pilnvarās būtu jāiekļauj pilnvaras atcelt trešo personu tiesības uz pārvestajiem instrumentiem vai aktīviem un pilnvaras nodrošināt līgumu izpildi un procedūru nepārtrauktību attiecībās ar pārvesto aktīvu un īpašumtiesību instrumentu saņēmēju. Tomēr tas nedrīkstētu skart darba ņēmēju tiesības izbeigt darba līgumu. Nedrīkstētu skart arī pušu tiesības izbeigt līgumu ar noregulējamo CCP vai tā grupas vienību citu iemeslu dēļ, kas nav grūtībās nonākuša CCP noregulējums. Noregulējuma iestādēm vajadzētu būt arī palīgpilnvarām pieprasīt atlikušajam CCP, kurš tiek likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, sniegt pakalpojumus, kas ir nepieciešami, lai CCP, kuram ar uzņēmuma pārdošanas instrumenta vai pagaidu CCP instrumenta palīdzību ir pārvesti aktīvi, līgumi vai īpašumtiesību instrumenti, varētu veikt savu darījumdarbību.

| (65) | Saskaņā ar hartas 47. pantu attiecīgajām pusēm ir tiesības uz taisnīgu tiesas procesu un savu tiesību efektīvu aizsardzību pret pasākumiem, kuri tās ietekmē. Tādēļ būtu jānodrošina tiesības noregulējuma iestāžu lēmumus pārsūdzēt tiesā
  , apstrīdot lēmumu pēc būtības, ja tas ir bijis patvaļīgs un pieņemšanas brīdī nepamatots, par ko liecinājusi tobrīd viegli pieejamā informācija
  . |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar hartas 47. pantu attiecīgajām pusēm ir tiesības uz taisnīgu tiesas procesu un savu tiesību efektīvu aizsardzību pret pasākumiem, kuri tās ietekmē. Tādēļ būtu jānodrošina tiesības noregulējuma iestāžu lēmumus pārsūdzēt tiesā
  , apstrīdot lēmumu pēc būtības, ja tas ir bijis patvaļīgs un pieņemšanas brīdī nepamatots, par ko liecinājusi tobrīd viegli pieejamā informācija
  .

| (66) | Valstu noregulējuma iestādēm noregulējuma darbību veikšanai var būt nepieciešami ekonomiskie novērtējumi un plaša rīcības brīvība. Valstu noregulējuma iestādēm ir specializētas zināšanas un iemaņas, kas nepieciešamas, lai veiktu minētos novērtējumus un noteiktu rīcības brīvības atbilstošu lietojumu. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, lai valstu tiesas, izskatot attiecīgos krīzes pārvarēšanas pasākumus, par pamatu izmantotu ekonomiskos novērtējumus, ko minētajā sakarībā veikušas valstu noregulējuma iestādes. |
| --- | --- |

(66)

Valstu noregulējuma iestādēm noregulējuma darbību veikšanai var būt nepieciešami ekonomiskie novērtējumi un plaša rīcības brīvība. Valstu noregulējuma iestādēm ir specializētas zināšanas un iemaņas, kas nepieciešamas, lai veiktu minētos novērtējumus un noteiktu rīcības brīvības atbilstošu lietojumu. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, lai valstu tiesas, izskatot attiecīgos krīzes pārvarēšanas pasākumus, par pamatu izmantotu ekonomiskos novērtējumus, ko minētajā sakarībā veikušas valstu noregulējuma iestādes.

| (67) | Lai būtu risinājums ārkārtējas steidzamības situācijās un tā kā jebkura noregulējuma iestāžu lēmuma darbības apturēšana var kavēt kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību, ir jāparedz, ka apelācijas iesniegšana nebūt nenozīmē apstrīdētā lēmuma darbības automātisku apturēšanu un ka noregulējuma iestādes lēmumam vajadzētu būt nekavējoties izpildāmam. |
| --- | --- |

(67)

Lai būtu risinājums ārkārtējas steidzamības situācijās un tā kā jebkura noregulējuma iestāžu lēmuma darbības apturēšana var kavēt kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību, ir jāparedz, ka apelācijas iesniegšana nebūt nenozīmē apstrīdētā lēmuma darbības automātisku apturēšanu un ka noregulējuma iestādes lēmumam vajadzētu būt nekavējoties izpildāmam.

| (68) | Turklāt gadījumos, kad tas ir nepieciešams, lai aizsargātu trešās puses, kas, attiecīgajām iestādēm īstenojot noregulējuma pilnvaras, ir labticīgi iegādājušās noregulējamā CCP aktīvus, līgumus, tiesības un saistības, un lai nodrošinātu finanšu tirgu stabilitāti, apelācijas tiesību īstenošanai nevajadzētu ietekmēt nevienu turpmāko administratīvo aktu vai darījumu, kas noslēgts, pamatojoties uz atceltu lēmumu. Šādos gadījumos tiesiskās aizsardzības līdzekļiem attiecībā uz nelikumīgu lēmumu būtu jāaprobežojas ar kompensācijas piešķiršanu skartajām personām par tām nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(68)

Turklāt gadījumos, kad tas ir nepieciešams, lai aizsargātu trešās puses, kas, attiecīgajām iestādēm īstenojot noregulējuma pilnvaras, ir labticīgi iegādājušās noregulējamā CCP aktīvus, līgumus, tiesības un saistības, un lai nodrošinātu finanšu tirgu stabilitāti, apelācijas tiesību īstenošanai nevajadzētu ietekmēt nevienu turpmāko administratīvo aktu vai darījumu, kas noslēgts, pamatojoties uz atceltu lēmumu. Šādos gadījumos tiesiskās aizsardzības līdzekļiem attiecībā uz nelikumīgu lēmumu būtu jāaprobežojas ar kompensācijas piešķiršanu skartajām personām par tām nodarīto kaitējumu.

| (69) | Ņemot vērā to, ka nopietna attiecīgās dalībvalsts vai Savienības finanšu stabilitātes apdraudējuma dēļ var nākties steidzami veikt noregulējuma darbības, visām valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām, kas saistītas ar krīzes vadības pasākuma ex ante tiesas atļaujas pieprasījumu, un šāds pieprasījums tiesā būtu jāizskata ātri. Tas neskar ieinteresēto pušu iespējamās tiesības iesniegt tiesā prasību uz ierobežotu laikposmu atlikt lēmuma izpildi pēc tam, kad noregulējuma iestāde ir pieņēmusi attiecīgo krīzes pārvarēšanas pasākumu. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā to, ka nopietna attiecīgās dalībvalsts vai Savienības finanšu stabilitātes apdraudējuma dēļ var nākties steidzami veikt noregulējuma darbības, visām valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām, kas saistītas ar krīzes vadības pasākuma ex ante tiesas atļaujas pieprasījumu, un šāds pieprasījums tiesā būtu jāizskata ātri. Tas neskar ieinteresēto pušu iespējamās tiesības iesniegt tiesā prasību uz ierobežotu laikposmu atlikt lēmuma izpildi pēc tam, kad noregulējuma iestāde ir pieņēmusi attiecīgo krīzes pārvarēšanas pasākumu.

| (70) | Lai noregulējums būtu efektīvs un lai nepieļautu jurisdikcijas kolīzijas, būtu jānodrošina — kamēr noregulējuma iestāde īsteno savas noregulējuma pilnvaras vai izmanto noregulējuma instrumentus, — ka attiecībā uz grūtībās nonākušu CCP netiek uzsākta vai turpināta parastā maksātnespējas procedūra, izņemot gadījumus, kad tas notiek pēc noregulējuma iestādes iniciatīvas vai ar tās piekrišanu. Tāpat ir lietderīgi un nepieciešami uz ierobežotu laikposmu apturēt atsevišķu līgumā noteikto saistību izpildi, lai noregulējuma iestādei būtu laiks izmantot noregulējuma instrumentus. Šis nosacījums tomēr nebūtu jāpiemēro grūtībās nonākuša CCP saistībām, kas attiecas uz sistēmām, kuras noteiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/26/EK23,
  tostarp
  citiem centrālajiem darījumu partneriem un centrālajām bankām. Direktīva 98/26/EK mazina risku, kas saistīts ar dalību maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās, jo īpaši mazinot traucējumus šādas sistēmas dalībnieka maksātnespējas gadījumā. Lai nodrošinātu, ka minētie aizsardzības pasākumi tiek atbilstoši piemēroti krīzes situācijās, vienlaikus saglabājot attiecīgu noteiktību maksājumu un vērtspapīru sistēmu pārvaldītājiem un citiem tirgus dalībniekiem, krīzes novēršanas pasākums vai noregulējuma darbība nebūtu jāuzskata par maksātnespējas procedūru Direktīvas 98/26/EK nozīmē, ja vien turpinās līgumā paredzēto pamatsaistību izpilde. Tomēr nebūtu jāapdraud nedz tādas sistēmas darbība, kas izveidota saskaņā ar nodrošinājumu, kuru garantē Direktīva 98/26/EK, nedz arī tiesības uz šādu nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(70)

Lai noregulējums būtu efektīvs un lai nepieļautu jurisdikcijas kolīzijas, būtu jānodrošina — kamēr noregulējuma iestāde īsteno savas noregulējuma pilnvaras vai izmanto noregulējuma instrumentus, — ka attiecībā uz grūtībās nonākušu CCP netiek uzsākta vai turpināta parastā maksātnespējas procedūra, izņemot gadījumus, kad tas notiek pēc noregulējuma iestādes iniciatīvas vai ar tās piekrišanu. Tāpat ir lietderīgi un nepieciešami uz ierobežotu laikposmu apturēt atsevišķu līgumā noteikto saistību izpildi, lai noregulējuma iestādei būtu laiks izmantot noregulējuma instrumentus. Šis nosacījums tomēr nebūtu jāpiemēro grūtībās nonākuša CCP saistībām, kas attiecas uz sistēmām, kuras noteiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/26/EK23,
  tostarp
  citiem centrālajiem darījumu partneriem un centrālajām bankām. Direktīva 98/26/EK mazina risku, kas saistīts ar dalību maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās, jo īpaši mazinot traucējumus šādas sistēmas dalībnieka maksātnespējas gadījumā. Lai nodrošinātu, ka minētie aizsardzības pasākumi tiek atbilstoši piemēroti krīzes situācijās, vienlaikus saglabājot attiecīgu noteiktību maksājumu un vērtspapīru sistēmu pārvaldītājiem un citiem tirgus dalībniekiem, krīzes novēršanas pasākums vai noregulējuma darbība nebūtu jāuzskata par maksātnespējas procedūru Direktīvas 98/26/EK nozīmē, ja vien turpinās līgumā paredzēto pamatsaistību izpilde. Tomēr nebūtu jāapdraud nedz tādas sistēmas darbība, kas izveidota saskaņā ar nodrošinājumu, kuru garantē Direktīva 98/26/EK, nedz arī tiesības uz šādu nodrošinājumu.

| (71) | Lai nodrošinātu, ka noregulējuma iestādēm, pārvedot aktīvus un saistības privātā sektora pircējam vai pagaidu CCP, ir pietiekami daudz laika noteikt, kuri līgumi ir jāpārved, varētu būt lietderīgi noteikt samērīgus ierobežojumus darījumu partnera tiesībām slēgt, paātrināt vai citādi izbeigt finanšu līgumus, pirms šāda pārvešana ir notikusi. Šāds ierobežojums būtu nepieciešams, lai pilnvarotās iestādes varētu gūt patiesu priekšstatu par grūtībās nonākuša CCP bilanci, kamēr nav mainījusies nedz vērtība, nedz darbības joma, kas notiktu tad, ja plaši tiktu īstenotas izbeigšanas tiesības. Lai pēc iespējas mazāk skartu darījumu partneru līgumiskās tiesības, izbeigšanas tiesību ierobežojums būtu jāpiemēro tikai attiecībā uz krīzes novēršanas pasākumu vai noregulējuma darbību, tostarp jebkādu notikumu, kas tieši saistīts ar šādu piemērojamo pasākumu, un būtu jāsaglabā izbeigšanas tiesības, kuras izriet no citu saistību neizpildes, tostarp nesamaksātas vai nepiegādātas drošības iemaksas. |
| --- | --- |

(71)

Lai nodrošinātu, ka noregulējuma iestādēm, pārvedot aktīvus un saistības privātā sektora pircējam vai pagaidu CCP, ir pietiekami daudz laika noteikt, kuri līgumi ir jāpārved, varētu būt lietderīgi noteikt samērīgus ierobežojumus darījumu partnera tiesībām slēgt, paātrināt vai citādi izbeigt finanšu līgumus, pirms šāda pārvešana ir notikusi. Šāds ierobežojums būtu nepieciešams, lai pilnvarotās iestādes varētu gūt patiesu priekšstatu par grūtībās nonākuša CCP bilanci, kamēr nav mainījusies nedz vērtība, nedz darbības joma, kas notiktu tad, ja plaši tiktu īstenotas izbeigšanas tiesības. Lai pēc iespējas mazāk skartu darījumu partneru līgumiskās tiesības, izbeigšanas tiesību ierobežojums būtu jāpiemēro tikai attiecībā uz krīzes novēršanas pasākumu vai noregulējuma darbību, tostarp jebkādu notikumu, kas tieši saistīts ar šādu piemērojamo pasākumu, un būtu jāsaglabā izbeigšanas tiesības, kuras izriet no citu saistību neizpildes, tostarp nesamaksātas vai nepiegādātas drošības iemaksas.

| (72) | Lai saglabātu leģitīmu kapitāla tirgus darbību dažu — bet ne visu — grūtībās nonākuša CCP aktīvu, līgumu, tiesību un pasīvu pārvešanas gadījumā, ir lietderīgi iekļaut aizsardzības pasākumus, ar ko attiecīgi nepieļauj saistīto pasīvu, tiesību un līgumu sadalīšanu. Šāds ierobežojums izraudzītajai praksei attiecībā uz saistītiem līgumiem un saistīto nodrošinājumu būtu jāattiecina arī uz līgumiem ar to pašu darījumu partneri, uz kuriem attiecas nodrošinājuma līgums, līgums par finanšu nodrošinājumu īpašumtiesību pārvešanas veidā, savstarpējās dzēšanas līgums, noslēguma ieskaita līgums un strukturētā finansējuma līgums. Aizsardzības pasākumu piemērošanas gadījumā noregulējuma iestādēm būtu jācenšas visus saistītos līgumus pārvest nodrošinājuma līguma ietvaros vai tos visus atstāt atlikušajam CCP, kas ir nonācis grūtībās. Ar šiem aizsardzības pasākumiem būtu jānodrošina, ka minimāli tiek skarta novērtēšana, ko atbilstošā kapitāla noteikšanas nolūkā Direktīvas 2013/36/EK vajadzībām veic riska darījumiem, uz kuriem attiecas savstarpējā ieskaita līgums. |
| --- | --- |

(72)

Lai saglabātu leģitīmu kapitāla tirgus darbību dažu — bet ne visu — grūtībās nonākuša CCP aktīvu, līgumu, tiesību un pasīvu pārvešanas gadījumā, ir lietderīgi iekļaut aizsardzības pasākumus, ar ko attiecīgi nepieļauj saistīto pasīvu, tiesību un līgumu sadalīšanu. Šāds ierobežojums izraudzītajai praksei attiecībā uz saistītiem līgumiem un saistīto nodrošinājumu būtu jāattiecina arī uz līgumiem ar to pašu darījumu partneri, uz kuriem attiecas nodrošinājuma līgums, līgums par finanšu nodrošinājumu īpašumtiesību pārvešanas veidā, savstarpējās dzēšanas līgums, noslēguma ieskaita līgums un strukturētā finansējuma līgums. Aizsardzības pasākumu piemērošanas gadījumā noregulējuma iestādēm būtu jācenšas visus saistītos līgumus pārvest nodrošinājuma līguma ietvaros vai tos visus atstāt atlikušajam CCP, kas ir nonācis grūtībās. Ar šiem aizsardzības pasākumiem būtu jānodrošina, ka minimāli tiek skarta novērtēšana, ko atbilstošā kapitāla noteikšanas nolūkā Direktīvas 2013/36/EK vajadzībām veic riska darījumiem, uz kuriem attiecas savstarpējā ieskaita līgums.

| (73) | ES CCP sniedz pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas atrodas trešās valstīs, un trešo valstu CCP sniedz pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kuri atrodas ES. Lai efektīvi noregulētu CCP, kas darbojas starptautiskā mērogā, ir nepieciešama sadarbība starp dalībvalstu un trešo valstu iestādēm. Tādēļ EVTI būtu jāsniedz norādījumi par to, kāda satura vienošanās par sadarbību ir jāslēdz ar trešo valstu iestādēm. Ar šādu vienošanos par sadarbību būtu jānodrošina efektīva plānošana, lēmumu pieņemšana un koordinēšana attiecībā uz starptautiski aktīviem CCP. Valstu noregulējuma iestādēm būtu jāatzīst trešo valstu noregulējuma procedūras un konkrētos apstākļos jāpanāk to izpilde. Sadarbībai būtu jānotiek arī attiecībā uz Savienības vai trešo valstu CCP meitasuzņēmumiem un to tīrvērtes dalībniekiem un klientiem. |
| --- | --- |

(73)

ES CCP sniedz pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas atrodas trešās valstīs, un trešo valstu CCP sniedz pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kuri atrodas ES. Lai efektīvi noregulētu CCP, kas darbojas starptautiskā mērogā, ir nepieciešama sadarbība starp dalībvalstu un trešo valstu iestādēm. Tādēļ EVTI būtu jāsniedz norādījumi par to, kāda satura vienošanās par sadarbību ir jāslēdz ar trešo valstu iestādēm. Ar šādu vienošanos par sadarbību būtu jānodrošina efektīva plānošana, lēmumu pieņemšana un koordinēšana attiecībā uz starptautiski aktīviem CCP. Valstu noregulējuma iestādēm būtu jāatzīst trešo valstu noregulējuma procedūras un konkrētos apstākļos jāpanāk to izpilde. Sadarbībai būtu jānotiek arī attiecībā uz Savienības vai trešo valstu CCP meitasuzņēmumiem un to tīrvērtes dalībniekiem un klientiem.

| (74) | Lai nodrošinātu konsekventu, saskaņotu un pienācīgu aizsardzību tirgus dalībniekiem visā Savienībā, Komisijai būtu jāpieņem EVTI izstrādātais regulatīvo tehnisko standartu projekts, izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi LESD 290. pantam un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu, lai precizētu rakstveida noteikumu un noregulējuma kolēģijas darbības procedūru saturu, noregulējuma plānu saturu un prasības attiecībā uz to vērtējuma veikšanu. |
| --- | --- |

(74)

Lai nodrošinātu konsekventu, saskaņotu un pienācīgu aizsardzību tirgus dalībniekiem visā Savienībā, Komisijai būtu jāpieņem EVTI izstrādātais regulatīvo tehnisko standartu projekts, izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi LESD 290. pantam un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu, lai precizētu rakstveida noteikumu un noregulējuma kolēģijas darbības procedūru saturu, noregulējuma plānu saturu un prasības attiecībā uz to vērtējuma veikšanu.

| (75) | Būtu jānodrošina Komisijai iespēja apturēt jebkāda tīrvērtes pienākuma izpildi, kas noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. pantu, ja ir saņemts pieprasījums no noregulējamā CCP noregulējuma iestādes vai noregulējamā CCP tīrvērtes dalībnieka kompetentās iestādes un ja ir saņemts nesaistošs EVTI atzinums par konkrētām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm, kurām tīrvērti veic noregulējamais CCP. Lēmums par apturēšanu būtu jāpieņem tikai tādā gadījumā, ja tas ir nepieciešams, lai saglabātu finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum, jo īpaši, lai izvairītos no kaitīgas ietekmes izplatīšanās un lai atturētu darījumu partnerus un ieguldītājus no augsta līmeņa un neskaidriem riska darījumiem ar CCP. Lai pieņemtu lēmumu, attiecībā uz tiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem tiek pieprasīta apturēšana, Komisijai būtu jāņem vērā noregulējuma mērķi un kritēriji, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 648/2012, ar kuru nosaka pienākumu veikt tīrvērti ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. Apturēšana būtu jāpiemēro uz laiku un ar iespēju to atjaunot. Tāpat arī būtu jānostiprina CCP riska komiteja, kā tā ir noteikta Regulas (ES) Nr. 648/2012 28. pantā, un tas būtu jādara, lai vēl vairāk mudinātu CCP piesardzīgi pārvaldīt riskus un uzlabot savu noturību. Būtu jādod iespēja riska komitejas locekļiem informēt kompetento iestādi, ja CCP neievēro riska komitejas ieteikumu, un tīrvērtes dalībnieku un klientu pārstāvjiem riska komitejā vajadzētu būt iespējai izmantot sniegto informāciju, lai saskaņā ar konfidencialitātes aizsardzības mehānismiem uzraudzītu savus riska darījumus ar CCP. Visbeidzot, būtu arī jānodrošina, ka CCP noregulējuma iestādēm ir pieejama visa vajadzīgā informācija, kas iekļauta darījumu reģistros. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 648/2012 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2365/2015 (7). |
| --- | --- |

(75)

Būtu jānodrošina Komisijai iespēja apturēt jebkāda tīrvērtes pienākuma izpildi, kas noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. pantu, ja ir saņemts pieprasījums no noregulējamā CCP noregulējuma iestādes vai noregulējamā CCP tīrvērtes dalībnieka kompetentās iestādes un ja ir saņemts nesaistošs EVTI atzinums par konkrētām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm, kurām tīrvērti veic noregulējamais CCP. Lēmums par apturēšanu būtu jāpieņem tikai tādā gadījumā, ja tas ir nepieciešams, lai saglabātu finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum, jo īpaši, lai izvairītos no kaitīgas ietekmes izplatīšanās un lai atturētu darījumu partnerus un ieguldītājus no augsta līmeņa un neskaidriem riska darījumiem ar CCP. Lai pieņemtu lēmumu, attiecībā uz tiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem tiek pieprasīta apturēšana, Komisijai būtu jāņem vērā noregulējuma mērķi un kritēriji, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 648/2012, ar kuru nosaka pienākumu veikt tīrvērti ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. Apturēšana būtu jāpiemēro uz laiku un ar iespēju to atjaunot. Tāpat arī būtu jānostiprina CCP riska komiteja, kā tā ir noteikta Regulas (ES) Nr. 648/2012 28. pantā, un tas būtu jādara, lai vēl vairāk mudinātu CCP piesardzīgi pārvaldīt riskus un uzlabot savu noturību. Būtu jādod iespēja riska komitejas locekļiem informēt kompetento iestādi, ja CCP neievēro riska komitejas ieteikumu, un tīrvērtes dalībnieku un klientu pārstāvjiem riska komitejā vajadzētu būt iespējai izmantot sniegto informāciju, lai saskaņā ar konfidencialitātes aizsardzības mehānismiem uzraudzītu savus riska darījumus ar CCP. Visbeidzot, būtu arī jānodrošina, ka CCP noregulējuma iestādēm ir pieejama visa vajadzīgā informācija, kas iekļauta darījumu reģistros. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 648/2012 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2365/2015 (7).

| (76) | Lai nodrošinātu, ka CCP noregulējuma iestādes ir pārstāvētas visos attiecīgajos forumos, un lai nodrošinātu to, ka EVTI izmanto visas zināšanas, kas vajadzīgas, lai veiktu uzdevumus, kuri saistīti ar CCP atveseļošanu un noregulējumu, būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 1095/2010, lai šajā regulā noteiktais kompetento iestāžu jēdziens ietvertu arī valstu CCP noregulējuma iestādes. |
| --- | --- |

(76)

Lai nodrošinātu, ka CCP noregulējuma iestādes ir pārstāvētas visos attiecīgajos forumos, un lai nodrošinātu to, ka EVTI izmanto visas zināšanas, kas vajadzīgas, lai veiktu uzdevumus, kuri saistīti ar CCP atveseļošanu un noregulējumu, būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 1095/2010, lai šajā regulā noteiktais kompetento iestāžu jēdziens ietvertu arī valstu CCP noregulējuma iestādes.

| (77) | Lai varētu sagatavot EVTI lēmumus saistībā ar uzdevumiem, kas tai ir uzticēti un attiecas uz tehnisko standartu projekta izstrādi ex ante un ex post vērtējumiem un noregulējuma kolēģijām un plāniem, un kas attiecas uz pienākumu izstrādāt pamatnostādnes par noregulējuma nosacījumiem un par saistošu starpniecību, un lai nodrošinātu visaptverošu EBI un tās dalībnieku līdzdalību šo lēmumu sagatavošanā, EVTI būtu jāizveido iekšēja Noregulējuma komiteja, kurā attiecīgās EBI kompetentās iestādes tiek aicinātas piedalīties novērotāju statusā. |
| --- | --- |

(77)

Lai varētu sagatavot EVTI lēmumus saistībā ar uzdevumiem, kas tai ir uzticēti un attiecas uz tehnisko standartu projekta izstrādi ex ante un ex post vērtējumiem un noregulējuma kolēģijām un plāniem, un kas attiecas uz pienākumu izstrādāt pamatnostādnes par noregulējuma nosacījumiem un par saistošu starpniecību, un lai nodrošinātu visaptverošu EBI un tās dalībnieku līdzdalību šo lēmumu sagatavošanā, EVTI būtu jāizveido iekšēja Noregulējuma komiteja, kurā attiecīgās EBI kompetentās iestādes tiek aicinātas piedalīties novērotāju statusā.

| (78) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un jo īpaši hartā atzītās tiesības, brīvības un pamatprincipi, jo īpaši tiesības uz īpašumu, tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību un taisnīgu tiesas prāvu un tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(78)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un jo īpaši hartā atzītās tiesības, brīvības un pamatprincipi, jo īpaši tiesības uz īpašumu, tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību un taisnīgu tiesas prāvu un tiesības uz aizstāvību.

| (79) | Pieņemot lēmumus vai veicot darbības saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm vienmēr būtu pienācīgi jāņem vērā savu lēmumu un darbību ietekme uz finanšu stabilitāti un uz ekonomisko situāciju citās
  jurisdikcijās
  un jāapsver ikviena tīrvērtes dalībnieka nozīme tās
  jurisdikcijas
  finanšu sektorā un visā ekonomikā, kurā šāds tīrvērtes dalībnieks veic savu darījumdarbību. |
| --- | --- |

(79)

Pieņemot lēmumus vai veicot darbības saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm vienmēr būtu pienācīgi jāņem vērā savu lēmumu un darbību ietekme uz finanšu stabilitāti un uz ekonomisko situāciju citās
  jurisdikcijās
  un jāapsver ikviena tīrvērtes dalībnieka nozīme tās
  jurisdikcijas
  finanšu sektorā un visā ekonomikā, kurā šāds tīrvērtes dalībnieks veic savu darījumdarbību.

| (80) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, saskaņot CCP noregulējuma noteikumus un procesus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, ņemot vērā to, ka jebkura CCP nonākšana grūtībās var ietekmēt visu Savienību, šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā ir paredzēti tikai tie pasākumi, kas ir nepieciešami minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(80)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, saskaņot CCP noregulējuma noteikumus un procesus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, ņemot vērā to, ka jebkura CCP nonākšana grūtībās var ietekmēt visu Savienību, šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā ir paredzēti tikai tie pasākumi, kas ir nepieciešami minētā mērķa sasniegšanai.

| (81) | Lai nepieļautu pretrunas starp noteikumiem, kuri attiecas uz CCP atveseļošanu un noregulējumu, un tiesisko regulējumu, ar ko reglamentē kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanu un noregulējumu, ir lietderīgi atlikt šīs regulas piemērošanu līdz dienai, kad dalībvalstīm ir jāpiemēro pasākumi, ar kuriem transponē [PB: lūgums ievietot atsauci uz direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES], |
| --- | --- |

(81)

Lai nepieļautu pretrunas starp noteikumiem, kuri attiecas uz CCP atveseļošanu un noregulējumu, un tiesisko regulējumu, ar ko reglamentē kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanu un noregulējumu, ir lietderīgi atlikt šīs regulas piemērošanu līdz dienai, kad dalībvalstīm ir jāpiemēro pasākumi, ar kuriem transponē [PB: lūgums ievietot atsauci uz direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES],

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir izklāstīti atveseļošanas un noregulējuma noteikumi un procedūras attiecībā uz centrālajiem darījumu partneriem (CCP), kuriem izsniegta atļauja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, un noteikumi attiecībā uz vienošanos ar trešām valstīm CCP atveseļošanas un noregulējuma jomā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “CCP” ir centrālais darījumu partneris (CCP) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punktā minēto definīciju; |
| --- | --- |

(1)

“CCP” ir centrālais darījumu partneris (CCP) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punktā minēto definīciju;

| (2) | “noregulējuma kolēģija” ir kolēģija, kas izveidota saskaņā ar 4. pantu; |
| --- | --- |

(2)

“noregulējuma kolēģija” ir kolēģija, kas izveidota saskaņā ar 4. pantu;

| (3) | “noregulējuma iestāde” ir iestāde,
  kas izraudzīta
  saskaņā ar 3. pantu; |
| --- | --- |

(3)

“noregulējuma iestāde” ir iestāde,
  kas izraudzīta
  saskaņā ar 3. pantu;

| (4) | “noregulējuma instruments” ir 27. panta 1. punktā minēts noregulējuma instruments; |
| --- | --- |

(4)

“noregulējuma instruments” ir 27. panta 1. punktā minēts noregulējuma instruments;

| (5) | “noregulējuma pilnvaras” ir pilnvaras, kas minētas 48. pantā; |
| --- | --- |

(5)

“noregulējuma pilnvaras” ir pilnvaras, kas minētas 48. pantā;

| (6) | “noregulējuma mērķi” ir noregulējuma mērķi, kas izklāstīti 21. pantā; |
| --- | --- |

(6)

“noregulējuma mērķi” ir noregulējuma mērķi, kas izklāstīti 21. pantā;

| (7) | “kompetentā iestāde” ir iestāde,
  kas izraudzīta
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 22. pantu; |
| --- | --- |

(7)

“kompetentā iestāde” ir iestāde,
  kas izraudzīta
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 22. pantu;

| (7a) | “saistību neizpildes gadījums” ir situācija, kurā viens vai vairāki tīrvērtes dalībnieki nav izpildījuši savas finanšu saistības pret CCP; |
| --- | --- |

(7a)

“saistību neizpildes gadījums” ir situācija, kurā viens vai vairāki tīrvērtes dalībnieki nav izpildījuši savas finanšu saistības pret CCP;

| (7b) | “gadījums, kuram nav sakara ar saistību neizpildi” ir situācija, kurā CCP rodas zaudējumi cita iemesla dēļ, nevis sakarā ar saistību neizpildi, piemēram, neveiksmīgas darījumdarbības, kontu turēšanas vai ieguldījuma dēļ vai juridisku vai darbības traucējumu vai krāpšanas rezultātā, cita starpā arī kiberuzbrukuma radītu traucējumu vai nesegta likviditātes trūkuma rezultātā; |
| --- | --- |

(7b)

“gadījums, kuram nav sakara ar saistību neizpildi” ir situācija, kurā CCP rodas zaudējumi cita iemesla dēļ, nevis sakarā ar saistību neizpildi, piemēram, neveiksmīgas darījumdarbības, kontu turēšanas vai ieguldījuma dēļ vai juridisku vai darbības traucējumu vai krāpšanas rezultātā, cita starpā arī kiberuzbrukuma radītu traucējumu vai nesegta likviditātes trūkuma rezultātā;

| (8) | “noregulējuma plāns” ir noregulējuma plāns, kas CCP izstrādāts saskaņā ar 13. pantu; |
| --- | --- |

(8)

“noregulējuma plāns” ir noregulējuma plāns, kas CCP izstrādāts saskaņā ar 13. pantu;

| (9) | “noregulējuma darbība” ir noregulējuma instrumenta piemērošana vai vienas vai vairāku noregulējuma pilnvaru īstenošana
  , tiklīdz ir izpildīti 22. pantā minētie noregulējuma nosacījumi
  ; |
| --- | --- |

(9)

“noregulējuma darbība” ir noregulējuma instrumenta piemērošana vai vienas vai vairāku noregulējuma pilnvaru īstenošana
  , tiklīdz ir izpildīti 22. pantā minētie noregulējuma nosacījumi
  ;

| (10) | “tīrvērtes dalībnieks” ir tīrvērtes dalībnieks atbilstoši definīcijai Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 14. punktā; |
| --- | --- |

(10)

“tīrvērtes dalībnieks” ir tīrvērtes dalībnieks atbilstoši definīcijai Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 14. punktā;

| (11) | “mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 15. apakšpunkta a) punktā minēto definīciju; |
| --- | --- |

(11)

“mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 15. apakšpunkta a) punktā minēto definīciju;

| (12) | “trešās valsts CCP” ir CCP, kura galvenais birojs ir reģistrēts trešā valstī; |
| --- | --- |

(12)

“trešās valsts CCP” ir CCP, kura galvenais birojs ir reģistrēts trešā valstī;

| (13) | “savstarpējās dzēšanas līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru divus vai vairākus prasījumus vai saistības starp noregulējamo CCP un darījumu partneri var savstarpēji dzēst; |
| --- | --- |

(13)

“savstarpējās dzēšanas līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru divus vai vairākus prasījumus vai saistības starp noregulējamo CCP un darījumu partneri var savstarpēji dzēst;

| (14) | “finanšu tirgus infrastruktūra” (FTI) ir centrālais darījumu partneris, centrālais vērtspapīru depozitārijs, darījumu reģistrs, maksājumu sistēma vai cita sistēma, ko dalībvalsts nosaka un izraugās saskaņā ar Direktīvas 98/26/EK 2. panta a) punktu; |
| --- | --- |

(14)

“finanšu tirgus infrastruktūra” (FTI) ir centrālais darījumu partneris, centrālais vērtspapīru depozitārijs, darījumu reģistrs, maksājumu sistēma vai cita sistēma, ko dalībvalsts nosaka un izraugās saskaņā ar Direktīvas 98/26/EK 2. panta a) punktu;

| (15) | “klients” ir klients saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 15. punktā minēto definīciju; |
| --- | --- |

(15)

“klients” ir klients saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 15. punktā minēto definīciju;

| (15a) | “C-SNI” ir citas sistēmiski nozīmīgas iestādes, kā tās noteiktas Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

(15a)

“C-SNI” ir citas sistēmiski nozīmīgas iestādes, kā tās noteiktas Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 3. punktā;

| (16) | “
  sadarbspējīgs
  CCP” ir CCP,
  kas ir izveidojis
  sadarbspējas
  mehānismu, ievērojot
  Regulas (ES) Nr. 648/2012 V sadaļu;
  ▌ |
| --- | --- |

(16)

“
  sadarbspējīgs
  CCP” ir CCP,
  kas ir izveidojis
  sadarbspējas
  mehānismu, ievērojot
  Regulas (ES) Nr. 648/2012 V sadaļu;

▌

| (18) | “atveseļošanas plāns” ir atveseļošanas plāns, ko CCP ir izstrādājis un uztur saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

(18)

“atveseļošanas plāns” ir atveseļošanas plāns, ko CCP ir izstrādājis un uztur saskaņā ar 9. pantu;

| (19) | “valde” ir administratīvā valde vai uzraudzības padome (vai abas), kas izveidota saskaņā ar valsts uzņēmējdarbības tiesībām atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 27. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

(19)

“valde” ir administratīvā valde vai uzraudzības padome (vai abas), kas izveidota saskaņā ar valsts uzņēmējdarbības tiesībām atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 27. panta 2. punktam;

| (20) | “
  uzraudzības
  kolēģija” ir kolēģija,
  kura
  minēta Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 1. punktā
  un kuras sastāvā ir Vienotās noregulējuma valdes (VNV) pārstāvji
  ; |
| --- | --- |

(20)

“
  uzraudzības
  kolēģija” ir kolēģija,
  kura
  minēta Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 1. punktā
  un kuras sastāvā ir Vienotās noregulējuma valdes (VNV) pārstāvji
  ;

| (21) | “kapitāls” ir kapitāls, kā tas
  definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 25. punktā
  ; |
| --- | --- |

(21)

“kapitāls” ir kapitāls, kā tas
  definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 25. punktā
  ;

| (22) | “secība saistību neizpildes gadījumā” ir secība saistību neizpildes gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 45. pantu; |
| --- | --- |

(22)

“secība saistību neizpildes gadījumā” ir secība saistību neizpildes gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 45. pantu;

| (23) | “kritiski svarīgas funkcijas” ir darbības, pakalpojumi vai operācijas, kuras sniegtas trešajām personām ārpus CCP un kuru pārtraukšana vienā vai vairākās dalībvalstīs varētu izraisīt reālajai ekonomikai būtisku pakalpojumu sniegšanas traucējumus vai izjaukt finanšu stabilitāti kāda CCP vai grupas lieluma, tirgus daļas, ārējās un iekšējās savstarpējās saistības, sarežģītības vai pārrobežu darbību dēļ, īpaši ņemot vērā šo darbību, pakalpojumu un operāciju aizstājamību; |
| --- | --- |

(23)

“kritiski svarīgas funkcijas” ir darbības, pakalpojumi vai operācijas, kuras sniegtas trešajām personām ārpus CCP un kuru pārtraukšana vienā vai vairākās dalībvalstīs varētu izraisīt reālajai ekonomikai būtisku pakalpojumu sniegšanas traucējumus vai izjaukt finanšu stabilitāti kāda CCP vai grupas lieluma, tirgus daļas, ārējās un iekšējās savstarpējās saistības, sarežģītības vai pārrobežu darbību dēļ, īpaši ņemot vērā šo darbību, pakalpojumu un operāciju aizstājamību;

| (24) | “grupa” ir
  grupa, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 16. punktā
  ; |
| --- | --- |

(24)

“grupa” ir
  grupa, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 16. punktā
  ;

| (25) | “saistīta FTI” ir
  sadarbspējīgs
  CCP vai cita FTI
  , vai cits CCP
  , ar kuru CCP ir līgumattiecības; |
| --- | --- |

(25)

“saistīta FTI” ir
  sadarbspējīgs
  CCP vai cita FTI
  , vai cits CCP
  , ar kuru CCP ir līgumattiecības;

| (26) | “▌finansiālais atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem” ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē vai jebkāds cits finansiāls atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem pārnacionālā līmenī — kas, ja tiktu sniegts valsts līmenī, tiktu uzskatīts par valsts atbalstu —, ko sniedz, lai saglabātu vai atjaunotu CCP vai grupas, kuras sastāvā ietilpst šāds CCP, dzīvotspēju, likviditāti vai maksātspēju; |
| --- | --- |

(26)

“▌finansiālais atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem” ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē vai jebkāds cits finansiāls atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem pārnacionālā līmenī — kas, ja tiktu sniegts valsts līmenī, tiktu uzskatīts par valsts atbalstu —, ko sniedz, lai saglabātu vai atjaunotu CCP vai grupas, kuras sastāvā ietilpst šāds CCP, dzīvotspēju, likviditāti vai maksātspēju;

| (27) | “finanšu līgumi” ir finanšu līgumi, kā tie noteikti Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 100. apakšpunktā; |
| --- | --- |

(27)

“finanšu līgumi” ir finanšu līgumi, kā tie noteikti Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 100. apakšpunktā;

| (28) | “parastā maksātnespējas procedūra” ir kolektīva maksātnespējas procedūra, ar kuru paredz daļēju vai pilnīgu debitora mantas atsavināšanu un likvidatora vai administratora iecelšanu, kuru CCP parasti piemēro saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kura ir vai nu specifiska šīm iestādēm, vai arī vispārēji piemērojama jebkurai fiziskai vai juridiskai personai; |
| --- | --- |

(28)

“parastā maksātnespējas procedūra” ir kolektīva maksātnespējas procedūra, ar kuru paredz daļēju vai pilnīgu debitora mantas atsavināšanu un likvidatora vai administratora iecelšanu, kuru CCP parasti piemēro saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kura ir vai nu specifiska šīm iestādēm, vai arī vispārēji piemērojama jebkurai fiziskai vai juridiskai personai;

| (29) | “īpašumtiesību instrumenti” ir akcijas, citi instrumenti, ar ko piešķir īpašumtiesības, instrumenti, kurus var konvertēt akcijās vai īpašumtiesību instrumentos vai kuri dod tiesības iegādāties akcijas vai citus īpašumtiesību instrumentus, un instrumenti, kas apliecina līdzdalības daļas akcijās vai citos īpašumtiesību instrumentos; |
| --- | --- |

(29)

“īpašumtiesību instrumenti” ir akcijas, citi instrumenti, ar ko piešķir īpašumtiesības, instrumenti, kurus var konvertēt akcijās vai īpašumtiesību instrumentos vai kuri dod tiesības iegādāties akcijas vai citus īpašumtiesību instrumentus, un instrumenti, kas apliecina līdzdalības daļas akcijās vai citos īpašumtiesību instrumentos;

| (30) | “izraudzītā valsts makroprudenciālās uzraudzības iestāde” ir iestāde, kurai uzticēts īstenot makroprudenciālās uzraudzības politiku, kas minēta Eiropas Sistēmiskā riska kolēģijas 2011. gada 22. decembra Ieteikuma attiecībā uz valsts iestāžu makroprudenciālās uzraudzības pilnvarām (ESRB/2011/3) B1. ieteikumā; |
| --- | --- |

(30)

“izraudzītā valsts makroprudenciālās uzraudzības iestāde” ir iestāde, kurai uzticēts īstenot makroprudenciālās uzraudzības politiku, kas minēta Eiropas Sistēmiskā riska kolēģijas 2011. gada 22. decembra Ieteikuma attiecībā uz valsts iestāžu makroprudenciālās uzraudzības pilnvarām (ESRB/2011/3) B1. ieteikumā;

| (31) | “fonds saistību neizpildes gadījumiem” ir CCP turēts fonds saistību neizpildes gadījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 42. pantu; |
| --- | --- |

(31)

“fonds saistību neizpildes gadījumiem” ir CCP turēts fonds saistību neizpildes gadījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 42. pantu;

| (32) | “priekšfinansēti resursi” ir resursi, kurus tur attiecīgā juridiskā persona un kuri tai ir brīvi pieejami; |
| --- | --- |

(32)

“priekšfinansēti resursi” ir resursi, kurus tur attiecīgā juridiskā persona un kuri tai ir brīvi pieejami;

| (33) | “augstākā vadība” ir viena vai vairākas personas, kas faktiski vada centrālā darījumu starpnieka darbību, un viens vai vairāki valdes izpildlocekļi; |
| --- | --- |

(33)

“augstākā vadība” ir viena vai vairākas personas, kas faktiski vada centrālā darījumu starpnieka darbību, un viens vai vairāki valdes izpildlocekļi;

| (34) | “darījumu reģistrs” ir darījumu reģistrs saskaņā ar definīciju, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 2. punktā vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/2365 (8) 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(34)

“darījumu reģistrs” ir darījumu reģistrs saskaņā ar definīciju, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 2. punktā vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/2365 (8) 3. panta 1. punktā;

| (35) | “Savienības valsts atbalsta regulējums” ir regulējums, kas noteikts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107., 108. un 109. pantu, kā arī noteikumiem un visiem Savienības aktiem, tostarp pamatnostādnēm un paziņojumiem, kuri izstrādāti vai pieņemti atbilstoši LESD 108. panta 4. punktam vai 109. pantam; |
| --- | --- |

(35)

“Savienības valsts atbalsta regulējums” ir regulējums, kas noteikts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107., 108. un 109. pantu, kā arī noteikumiem un visiem Savienības aktiem, tostarp pamatnostādnēm un paziņojumiem, kuri izstrādāti vai pieņemti atbilstoši LESD 108. panta 4. punktam vai 109. pantam;

| (36) | “parāda instrumenti” ir obligācijas vai citi nenodrošināta pārvedama parāda veidi, instrumenti, ar ko rada vai atzīst parādu, un instrumenti, kuri dod tiesības iegādāties parāda instrumentu; |
| --- | --- |

(36)

“parāda instrumenti” ir obligācijas vai citi nenodrošināta pārvedama parāda veidi, instrumenti, ar ko rada vai atzīst parādu, un instrumenti, kuri dod tiesības iegādāties parāda instrumentu;

| (37) | “noregulējuma skaidras naudas pieprasījums” ir noregulējuma iestādes saskaņā ar 31. pantu
  un ar CCP darbības noteikumiem
  likumā paredzētajās pilnvarās pamatots pieprasījums, lai tīrvērtes dalībnieki sniegtu skaidru naudu CCP papildus priekšfinansētiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

(37)

“noregulējuma skaidras naudas pieprasījums” ir noregulējuma iestādes saskaņā ar 31. pantu
  un ar CCP darbības noteikumiem
  likumā paredzētajās pilnvarās pamatots pieprasījums, lai tīrvērtes dalībnieki sniegtu skaidru naudu CCP papildus priekšfinansētiem līdzekļiem;

| (38) | “
  atveseļošanas
  skaidras naudas pieprasījums” ir CCP darbības noteikumos izklāstītajās līgumattiecībās pamatots pieprasījums, lai tīrvērtes dalībnieki sniegtu skaidru naudu CCP papildus priekšfinansētiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

(38)

“
  atveseļošanas
  skaidras naudas pieprasījums” ir CCP darbības noteikumos izklāstītajās līgumattiecībās pamatots pieprasījums, lai tīrvērtes dalībnieki sniegtu skaidru naudu CCP papildus priekšfinansētiem līdzekļiem;

| (39) | “pārveduma pilnvaras” ir 48. panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktā noteiktās pilnvaras pārvest saņēmējam noregulējamā CCP akcijas, citus īpašumtiesību instrumentus, parāda instrumentus, aktīvus, tiesības, pienākumus vai pasīvus, vai jebkādu to kombināciju; |
| --- | --- |

(39)

“pārveduma pilnvaras” ir 48. panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktā noteiktās pilnvaras pārvest saņēmējam noregulējamā CCP akcijas, citus īpašumtiesību instrumentus, parāda instrumentus, aktīvus, tiesības, pienākumus vai pasīvus, vai jebkādu to kombināciju;

| (40) | “atvasinātais instruments” ir atvasinātais instruments saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 5. punktā minēto definīciju; |
| --- | --- |

(40)

“atvasinātais instruments” ir atvasinātais instruments saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 5. punktā minēto definīciju;

| (41) | “savstarpējā ieskaita līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru vairākus prasījumus vai saistības var konvertēt vienā neto prasījumā, tostarp noslēguma ieskaita līgums, saskaņā ar kuru (jebkādi un jebkur noteikta) izpildes notikuma gadījumā tiek paātrināta līgumslēdzēju pušu saistību izpilde, lai tās kļūtu nekavējoties izpildāmas, vai arī tās tiek izbeigtas, un jebkurā no gadījumiem attiecīgie prasījumi vai saistības tiek konvertēti vienā neto prasījumā vai aizstāti ar to. Šī definīcija ietver arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/47/EK (9) 2. panta 1. punkta n) apakšpunkta i) daļā definētos “noslēguma ieskaita noteikumus” un Direktīvas 98/26/EK 2. panta k) apakšpunktā definēto “ieskaitu”; |
| --- | --- |

(41)

“savstarpējā ieskaita līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru vairākus prasījumus vai saistības var konvertēt vienā neto prasījumā, tostarp noslēguma ieskaita līgums, saskaņā ar kuru (jebkādi un jebkur noteikta) izpildes notikuma gadījumā tiek paātrināta līgumslēdzēju pušu saistību izpilde, lai tās kļūtu nekavējoties izpildāmas, vai arī tās tiek izbeigtas, un jebkurā no gadījumiem attiecīgie prasījumi vai saistības tiek konvertēti vienā neto prasījumā vai aizstāti ar to. Šī definīcija ietver arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/47/EK (9) 2. panta 1. punkta n) apakšpunkta i) daļā definētos “noslēguma ieskaita noteikumus” un Direktīvas 98/26/EK 2. panta k) apakšpunktā definēto “ieskaitu”;

| (42) | “krīzes novēršanas pasākums” ir pilnvaru īstenošana ar mērķi pieprasīt CCP veikt pasākumus, lai novērstu trūkumus tā atveseļošanas plānā saskaņā ar 10. panta 8. un 9. punktu, pilnvaru īstenošana ar mērķi pārvarēt vai novērst šķēršļus noregulējuma īstenošanai saskaņā ar 17. pantu vai agrīnas intervences pasākuma piemērošana saskaņā ar 19. pantu; |
| --- | --- |

(42)

“krīzes novēršanas pasākums” ir pilnvaru īstenošana ar mērķi pieprasīt CCP veikt pasākumus, lai novērstu trūkumus tā atveseļošanas plānā saskaņā ar 10. panta 8. un 9. punktu, pilnvaru īstenošana ar mērķi pārvarēt vai novērst šķēršļus noregulējuma īstenošanai saskaņā ar 17. pantu vai agrīnas intervences pasākuma piemērošana saskaņā ar 19. pantu;

| (43) | “izbeigšanas tiesības” ir tiesības izbeigt līgumu, tiesības paātrināt saistību izpildi, likvidēt, savstarpēji dzēst vai savstarpēji ieskaitīt saistības vai jebkurš līdzīgs noteikums, ar ko aptur, maina vai dzēš līgumslēdzējas puses saistības, vai noteikums, kurš novērš saistību rašanos saskaņā ar līgumu, kas citādi rastos; |
| --- | --- |

(43)

“izbeigšanas tiesības” ir tiesības izbeigt līgumu, tiesības paātrināt saistību izpildi, likvidēt, savstarpēji dzēst vai savstarpēji ieskaitīt saistības vai jebkurš līdzīgs noteikums, ar ko aptur, maina vai dzēš līgumslēdzējas puses saistības, vai noteikums, kurš novērš saistību rašanos saskaņā ar līgumu, kas citādi rastos;

| (44) | “līgums par finanšu nodrošinājumu īpašumtiesību nodošanas veidā” ir līgums par finanšu nodrošinājumu īpašumtiesību nodošanas veidā saskaņā ar Direktīvas 2002/47/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto definīciju; |
| --- | --- |

(44)

“līgums par finanšu nodrošinājumu īpašumtiesību nodošanas veidā” ir līgums par finanšu nodrošinājumu īpašumtiesību nodošanas veidā saskaņā ar Direktīvas 2002/47/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto definīciju;

| (45) | “segtā obligācija” ir instruments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (10) 52. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

(45)

“segtā obligācija” ir instruments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (10) 52. panta 4. punktā;

| (46) | “trešās valsts noregulējuma procedūra” ir darbība, ko veic saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem, lai pārvaldītu trešās valsts CCP nonākšanu grūtībās, un kas mērķu un sagaidāmo rezultātu ziņā ir pielīdzināma noregulējuma darbībām, kuras veic atbilstoši šai regulai; |
| --- | --- |

(46)

“trešās valsts noregulējuma procedūra” ir darbība, ko veic saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem, lai pārvaldītu trešās valsts CCP nonākšanu grūtībās, un kas mērķu un sagaidāmo rezultātu ziņā ir pielīdzināma noregulējuma darbībām, kuras veic atbilstoši šai regulai;

| (47) | “attiecīgās valsts iestādes” ir noregulējuma iestādes, kompetentās iestādes vai kompetentās ministrijas, kas izraudzītas saskaņā ar šo regulu vai saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 3. pantu, vai citas dalībvalstu iestādes, kurām ir pilnvaras attiecībā uz tāda trešo valstu CCP aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem, kurš sniedz tīrvērtes pakalpojumus šo iestāžu jurisdikcijā; |
| --- | --- |

(47)

“attiecīgās valsts iestādes” ir noregulējuma iestādes, kompetentās iestādes vai kompetentās ministrijas, kas izraudzītas saskaņā ar šo regulu vai saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 3. pantu, vai citas dalībvalstu iestādes, kurām ir pilnvaras attiecībā uz tāda trešo valstu CCP aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem, kurš sniedz tīrvērtes pakalpojumus šo iestāžu jurisdikcijā;

| (48) | “attiecīgā trešās valsts iestāde” ir trešās valsts iestāde, kas atbildīga par tādu funkciju izpildi, kuras ir pielīdzināmas funkcijām, ko noregulējuma iestādes vai kompetentās iestādes veic saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(48)

“attiecīgā trešās valsts iestāde” ir trešās valsts iestāde, kas atbildīga par tādu funkciju izpildi, kuras ir pielīdzināmas funkcijām, ko noregulējuma iestādes vai kompetentās iestādes veic saskaņā ar šo regulu.

II SADAĻA

II SADAĻA

IESTĀDES, NOREGULĒJUMA KOLĒĢIJA UN PROCEDŪRAS

IESTĀDES, NOREGULĒJUMA KOLĒĢIJA UN PROCEDŪRAS

I IEDAĻA

I IEDAĻA

NOREGULĒJUMA IESTĀDES, NOREGULĒJUMA KOLĒĢIJAS UN EIROPAS UZRAUDZĪBAS IESTĀŽU IESAISTĪŠANĀS

NOREGULĒJUMA IESTĀDES, NOREGULĒJUMA KOLĒĢIJAS UN EIROPAS UZRAUDZĪBAS IESTĀŽU IESAISTĪŠANĀS

3. pants

Noregulējuma iestāžu un kompetento ministriju izraudzīšanās

1.   
  Dalībvalstis, kurās CCP veic darījumdarbību, un dalībvalstis, kurās neviens CCP neveic darījumdarbību, var izraudzīties
  vienu ▌noregulējuma
  iestādi
  ,
  kas
  ir
  pilnvarota piemērot
  noregulējuma instrumentus un īstenot šajā regulā noteiktās noregulējuma pilnvaras.

Noregulējuma iestādes ir valstu centrālās bankas, kompetentās ministrijas, publiskas pārvaldes iestādes vai citas iestādes, kurām uzticētas publiskas pārvaldes pilnvaras.

2.   Noregulējuma iestādēm ir noregulējuma pasākumu piemērošanai nepieciešamā kompetence, resursi un operacionālā veiktspēja, un tās īsteno savas pilnvaras tik ātri un elastīgi, cik nepieciešams noregulējuma mērķu sasniegšanai.

3.   Ja noregulējuma iestādei, kas izraudzīta saskaņā ar 1. punktu, ir uzticētas citas funkcijas, tad
  efektīvi
  nodrošina minētās noregulējuma iestādes darbības neatkarību
  , kas cita starpā nozīmē, ka iestādei ir savs personāls, sava pārskatu sniegšanas kārtība un neatkarīgs lēmumu pieņemšanas process, un jo īpaši neatkarību no kompetentās iestādes, kura izraudzīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 22. pantu, un no tīrvērtes dalībnieku kompetentajām un noregulējuma iestādēm, kas minētas Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta c) apakšpunktā,
  un ievieš visus vajadzīgos mehānismus,
  kuri jāakceptē EVTI,
  lai nepieļautu interešu konfliktus starp funkcijām, ko noregulējuma iestādei ir uzticēts pildīt saskaņā ar šo regulu, un visām pārējām minētajai iestādei uzticētajām funkcijām.

Šā punkta pirmajā daļā noteiktās prasības nenozīmē, ka nav iespējama pārskatu sniegšanas kārtības konverģence augstākajā tādas organizatoriskās struktūras līmenī, kas apvieno dažādas iestādes, vai ka personālu ar iepriekš pieņemtiem nosacījumiem no vienas iestādes nevar norīkot darbā citā iestādē, ja tas uz laiku ir vajadzīgs lielas darba slodzes apstākļos.

4.   ▌Noregulējuma iestāde pieņem un publisko iekšējos noteikumus, ar kuriem nodrošina pirmajā daļā minēto strukturālo nodalīšanu, tostarp noteikumus par dienesta noslēpumu un informācijas apmaiņu starp dažādajām funkcionālajām jomām.

5.   Katra dalībvalsts izraugās vienu ministriju, kurai jāpilda funkcijas, kas kompetentajai ministrijai uzticētas saskaņā ar šo regulu.

6.   ▌Noregulējuma iestāde
  laicīgi
  informē kompetento ministriju par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu.

7.   Ja 6. punktā minētajiem lēmumiem ir tieša fiskāla ietekme▌, pirms to īstenošanas noregulējuma
  iestādei ir jāsaņem nepieciešamā atļauja
  ,
  kā tas noteikts
  ▌tiesību aktos.

8.   Dalībvalstis informē Komisiju un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI) par noregulējuma iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 1. punktu.

9.   ▌

10.   EVTI publicē sarakstu ar noregulējuma iestādēm un kontaktiestādēm, par kurām sniegta informācija saskaņā ar 8. punktu.

4. pants

Noregulējuma kolēģijas

1.   CCP noregulējuma iestāde nodibina, pārvalda un vada noregulējuma kolēģiju, lai veiktu 13., 16. un 17. pantā minētos uzdevumus, un nodrošina sadarbību un koordināciju ar trešās valsts noregulējuma iestādēm.

Noregulējuma kolēģijas nodrošina satvaru, lai noregulējuma iestādes un citas attiecīgās iestādes varētu veikt šādus uzdevumus:

| (a) | apmainīties ar informāciju, kas ir svarīga, lai izstrādātu noregulējuma plānus,
  lai novērtētu CCP un tās dalībnieku savstarpējās saiknes, kā arī saikni ar citām centrālajām bankām, par kurām ir interese,
  lai piemērotu sagatavošanas un preventīvus pasākumus un lai īstenotu noregulējumu; |
| --- | --- |

(a)

apmainīties ar informāciju, kas ir svarīga, lai izstrādātu noregulējuma plānus,
  lai novērtētu CCP un tās dalībnieku savstarpējās saiknes, kā arī saikni ar citām centrālajām bankām, par kurām ir interese,
  lai piemērotu sagatavošanas un preventīvus pasākumus un lai īstenotu noregulējumu;

| (b) | novērtēt
  noregulējuma plānus saskaņā ar 13. pantu; |
| --- | --- |

(b)

novērtēt
  noregulējuma plānus saskaņā ar 13. pantu;

| (c) | novērtēt CCP noregulējamību saskaņā ar 16. pantu; |
| --- | --- |

(c)

novērtēt CCP noregulējamību saskaņā ar 16. pantu;

| (d) | konstatēt, pārvarēt un novērst CCP noregulējamības šķēršļus saskaņā ar 17. pantu; |
| --- | --- |

(d)

konstatēt, pārvarēt un novērst CCP noregulējamības šķēršļus saskaņā ar 17. pantu;

| (e) | koordinēt sabiedrības informēšanu par noregulējuma stratēģiju un shēmām; |
| --- | --- |

(e)

koordinēt sabiedrības informēšanu par noregulējuma stratēģiju un shēmām;

| (ea) | apmainīties ar tīrvērtes dalībnieku atveseļošanas un noregulējuma plāniem un izvērtēt iespējamo ietekmi un savstarpējo sasaisti ar CCP. |
| --- | --- |

(ea)

apmainīties ar tīrvērtes dalībnieku atveseļošanas un noregulējuma plāniem un izvērtēt iespējamo ietekmi un savstarpējo sasaisti ar CCP.

2.   Noregulējuma kolēģijas sastāvā ietilpst:

| (a) | CCP noregulējuma iestāde; |
| --- | --- |

(a)

CCP noregulējuma iestāde;

| (b) | CCP kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

(b)

CCP kompetentā iestāde;

| (c) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētās tīrvērtes dalībnieku kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes; |
| --- | --- |

(c)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētās tīrvērtes dalībnieku kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes;

| (d) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētās kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

(d)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētās kompetentās iestādes;

| (e) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētās CCP kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes; |
| --- | --- |

(e)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētās CCP kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes;

| (f) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta f) apakšpunktā minētās kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

(f)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta f) apakšpunktā minētās kompetentās iestādes;

| (g) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta g) apakšpunktā minētie ECBS dalībnieki; |
| --- | --- |

(g)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta g) apakšpunktā minētie ECBS dalībnieki;

| (h) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta h) apakšpunktā minētās centrālās bankas
  , kas pilda emitenta funkcijas
  ; |
| --- | --- |

(h)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punkta h) apakšpunktā minētās centrālās bankas
  , kas pilda emitenta funkcijas
  ;

| (i) | ja tiek piemērots 11. panta 1. punkts — mātesuzņēmuma kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

(i)

ja tiek piemērots 11. panta 1. punkts — mātesuzņēmuma kompetentā iestāde;

| (ia) | kompetentās iestādes, kurām uzdots uzraudzīt Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 3. punktā minētās C-SNI; |
| --- | --- |

(ia)

kompetentās iestādes, kurām uzdots uzraudzīt Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 3. punktā minētās C-SNI;

| (j) | kompetentā ministrija, ja noregulējuma iestāde, kas minēta a) apakšpunktā, nav kompetentā ministrija; |
| --- | --- |

(j)

kompetentā ministrija, ja noregulējuma iestāde, kas minēta a) apakšpunktā, nav kompetentā ministrija;

| (k) | EVTI; |
| --- | --- |

(k)

EVTI;

| (l) | Eiropas Banku iestāde (EBI). |
| --- | --- |

(l)

Eiropas Banku iestāde (EBI).

3.   EVTI, EBI
  un kompetentajām iestādēm, kurām uzdots uzraudzīt C-SNI,
  nav balsstiesību noregulējuma kolēģijās.

4.   Noregulējuma kolēģijās novērotāju statusā var aicināt piedalīties to tīrvērtes dalībnieku kompetentās un noregulējuma iestādes, kuri savu darījumdarbību veic trešās valstīs, kā arī tāda trešās valsts CCP kompetentās un noregulējuma iestādes, ar kuru CCP ir izveidojis sadarbspējas mehānismus. Iespējas piedalīties ir atkarīgas no tā, vai šīm iestādēm piemēro konfidencialitātes prasības, kas saskaņā ar
  noregulējuma
  kolēģijas priekšsēdētāja atzinumu ir līdzvērtīgas 71. pantā noteiktajām prasībām.

Trešo valstu iestāžu līdzdalība noregulējuma kolēģijā
  var ietvert
  tikai apspriedes par
  atsevišķiem
  pārrobežu izpildes jautājumiem,
  un tie cita starpā varētu būt šādi jautājumi
  :

| (a) | panākt efektīvu un saskaņotu noregulējuma darbību izpildi, jo īpaši saskaņā ar 53. un 75. pantu; |
| --- | --- |

(a)

panākt efektīvu un saskaņotu noregulējuma darbību izpildi, jo īpaši saskaņā ar 53. un 75. pantu;

| (b) | apzināt un novērst iespējamos šķēršļus efektīvai noregulējuma darbībai, kas var izrietēt no atšķirīgiem tiesību aktiem, ar kuriem reglamentē nodrošinājuma, savstarpējā ieskaita un savstarpējās dzēšanas līgumus un dažādas atveseļošanas un noregulējuma pilnvaras vai stratēģijas; |
| --- | --- |

(b)

apzināt un novērst iespējamos šķēršļus efektīvai noregulējuma darbībai, kas var izrietēt no atšķirīgiem tiesību aktiem, ar kuriem reglamentē nodrošinājuma, savstarpējā ieskaita un savstarpējās dzēšanas līgumus un dažādas atveseļošanas un noregulējuma pilnvaras vai stratēģijas;

| (c) | apzināt un koordinēt jebkādu vajadzību pēc jaunām licencēšanas, atzīšanas vai atļaujas saņemšanas prasībām, ņemot vērā, ka noregulējuma darbības ir jāveic laikus; |
| --- | --- |

(c)

apzināt un koordinēt jebkādu vajadzību pēc jaunām licencēšanas, atzīšanas vai atļaujas saņemšanas prasībām, ņemot vērā, ka noregulējuma darbības ir jāveic laikus;

| (d) | iespējams, apturēt tīrvērtes pienākumu attiecīgajām aktīvu klasēm, kurām piemēro CCP noregulējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 6.a pantu vai jebkuru līdzvērtīgu tiesību normu saskaņā ar attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

(d)

iespējams, apturēt tīrvērtes pienākumu attiecīgajām aktīvu klasēm, kurām piemēro CCP noregulējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 6.a pantu vai jebkuru līdzvērtīgu tiesību normu saskaņā ar attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem;

| (e) | ņemt vērā dažādu laika joslu iespējamo ietekmi uz piemērojamām tirdzniecības dienas beigām. |
| --- | --- |

(e)

ņemt vērā dažādu laika joslu iespējamo ietekmi uz piemērojamām tirdzniecības dienas beigām.

5.   Noregulējuma kolēģijas priekšsēdētājs ir atbildīgs par šādu uzdevumu izpildi:

| (a) | pēc apspriešanās ar citiem noregulējuma kolēģijas locekļiem noteikt rakstveida noteikumus un procedūras noregulējuma kolēģijas darbībai; |
| --- | --- |

(a)

pēc apspriešanās ar citiem noregulējuma kolēģijas locekļiem noteikt rakstveida noteikumus un procedūras noregulējuma kolēģijas darbībai;

| (b) | koordinēt visas noregulējuma kolēģijas darbības; |
| --- | --- |

(b)

koordinēt visas noregulējuma kolēģijas darbības;

| (c) | sasaukt un vadīt visas noregulējuma kolēģijas sanāksmes; |
| --- | --- |

(c)

sasaukt un vadīt visas noregulējuma kolēģijas sanāksmes;

| (d) | iepriekš pilnībā informēt visus noregulējuma kolēģijas locekļus par sanāksmju organizēšanu, galvenajiem šajās sanāksmēs apspriežamajiem jautājumiem un posteņiem, kas jāņem vērā šo diskusiju nolūkā; |
| --- | --- |

(d)

iepriekš pilnībā informēt visus noregulējuma kolēģijas locekļus par sanāksmju organizēšanu, galvenajiem šajās sanāksmēs apspriežamajiem jautājumiem un posteņiem, kas jāņem vērā šo diskusiju nolūkā;

| (e) | pieņemt lēmumu par to, vai un kuras trešās valsts iestādes uzaicināt piedalīties konkrētās noregulējuma kolēģijas sanāksmēs saskaņā ar 4. punktu un kuras no tām uzaicināt; |
| --- | --- |

(e)

pieņemt lēmumu par to, vai un kuras trešās valsts iestādes uzaicināt piedalīties konkrētās noregulējuma kolēģijas sanāksmēs saskaņā ar 4. punktu un kuras no tām uzaicināt;

| (f) | koordinēt savlaicīgu apmaiņu visu attiecīgo informāciju starp noregulējuma kolēģijas locekļiem; |
| --- | --- |

(f)

koordinēt savlaicīgu apmaiņu visu attiecīgo informāciju starp noregulējuma kolēģijas locekļiem;

| (g) | laikus informēt visus noregulējuma kolēģijas locekļus par minēto sanāksmju lēmumiem un rezultātiem; |
| --- | --- |

(g)

laikus informēt visus noregulējuma kolēģijas locekļus par minēto sanāksmju lēmumiem un rezultātiem;

| (ga) | nodrošināt, lai kolēģijas locekļi laicīgi apmainītos ar visu informāciju, kas viņiem ir vajadzīga savu uzdevumu izpildei saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(ga)

nodrošināt, lai kolēģijas locekļi laicīgi apmainītos ar visu informāciju, kas viņiem ir vajadzīga savu uzdevumu izpildei saskaņā ar šo regulu.

6.   Lai nodrošinātu konsekventu un saskaņotu noregulējuma kolēģiju darbību visā Savienībā, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu ar mērķi precizēt rakstveida noteikumu un 1. punktā minēto noregulējuma kolēģiju darbības procedūru saturu.

Lai sagatavotu pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus, EVTI ņem vērā attiecīgos noteikumus Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 876/2013 (11), IV sadaļas 6. nodaļas 1. iedaļā Komisijas Deleģētajā regulā (ES) .../2016, ar ko papildina Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Direktīvas 2014/59/ES 88. panta 7. punktu (12).

EVTI iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz [PB: ievietot datumu divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt 6. punktā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā.

5. pants

EVTI noregulējuma komiteja

1.   EVTI izveido noregulējuma komiteju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 41. pantu, lai sagatavotu saskaņā ar šo regulu EVTI uzticētos lēmumus, izņemot lēmumus, kas jāpieņem saskaņā ar šīs regulas 12. pantu.

Noregulējuma komiteja
  arī
  veicina noregulējuma plānu sagatavošanu un koordināciju un izstrādā grūtībās nonākušu CCP
  noregulējuma stratēģijas
  .

2.   Noregulējuma komitejas sastāvā ietilpst iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. punktu.

Iestādes, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1093/2010 4. panta 2. punkta i) un iv) apakšpunktā,
  un kompetentās iestādes, kurām uzdots uzraudzīt C-SNI,
  uzaicina piedalīties noregulējuma komitejā novērotāju statusā.

2.a
     
  EVTI izvērtē CCP atveseļošanas un noregulējuma mehānismus visā Savienībā, pievēršoties to kopējai ietekmei uz Savienības finanšu stabilitāti, un tādēļ regulāri veic spriedzes testus un rīko krīzes imitācijas mācības, simulējot notikumus, kas varētu radīt sistēmisku satricinājumu. Pildot šo pienākumu, EVTI nodrošina konsekvenci ar individuālu CCP noturības novērtējumiem, kuri attiecībā uz testu biežumu un formātu ir veikti saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 153/2013 XII nodaļu, un cieši sadarbojas ar uzraudzības kolēģijām, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. pantu, ar ESRK un kompetentajām iestādēm, kuras izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 4. pantu, tostarp ar ECB saistībā ar pienākumu, ko ECB pilda vienotajā uzraudzības mehānismā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013, kā arī ar visām dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurām dots uzdevums uzraudzīt CCP. Ja šādu visaptverošu spriedzes testu rezultātā tiks konstatēts, ka kādā no jomām šādiem mehānismiem ir trūkumi, atbildīgajai iestādei vai atbildīgajām iestādēm nāksies trūkumus novērst un vēlreiz iesniegt savus mehānismus, lai 6 mēnešu laikā pēc iepriekšējiem spriedzes testiem tos varētu veikt atkārtoti.

3.   Šīs regulas piemērošanas nolūkā EVTI sadarbojas ar Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi (EAAPI) un EBI Eiropas Uzraudzības iestāžu apvienotajā komitejā, kas izveidota ar 54. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, 54. pantu Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un 54. pantu Regulā (ES) Nr. 1095/2010.

4.   Šīs regulas piemērošanas nolūkā EVTI nodrošina noregulējuma komitejas strukturālu nošķiršanu no citām Regulā (ES) Nr. 1095/2010 minētajām funkcijām.

6. pants

Sadarbība starp iestādēm

1.   Kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes
  , un EVTI
  cieši sadarbojas noregulējuma lēmumu sagatavošanas un plānošana un
  , ciktāl tas iespējams,
  piemērošanas procesā.
  Noregulējuma iestādei un citām attiecīgajām iestādēm, tostarp EVTI, noregulējuma iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 3. pantu, kompetentajām iestādēm un saistītu FTI iestādēm, noregulējuma procesā būtu efektīvi jāsadarbojas un jāsazinās, tā nodrošinot, ka noregulējuma iestāde var laicīgi rīkoties.

2.   Šīs regulas piemērošanas nolūkā kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes sadarbojas ar EVTI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.

Kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes nekavējoties sniedz EVTI visu informāciju, kas nepieciešama tās pienākumu veikšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 35. pantu.

II IEDAĻA

II IEDAĻA

LĒMUMU PIEŅEMŠANA UN PROCEDŪRAS

LĒMUMU PIEŅEMŠANA UN PROCEDŪRAS

7. pants

Vispārējie lēmumu pieņemšanas principi

Kompetentās iestādes, noregulējuma iestādes un EVTI, pieņemot lēmumus un rīkojoties saskaņā ar šo regulu, ņem vērā visus turpmāk minētos principus un aspektus:

| (a) | tiek
  nodrošināts, lai jebkurš lēmums
  vai
  rīcība
  , kas saistīta ar atsevišķu CCP,
  būtu efektīva un samērīga
  , ņemot vērā vismaz šādus faktorus:






  i) | kas ir CCP īpašnieki, kāda ir
  CCP juridiskā forma
  un organizatoriskā struktūra un, cita starpā, vai CCP ietilpst lielākā FTI vai citu finanšu iestāžu grupā; |
| --- | --- | --- |

(a)

tiek
  nodrošināts, lai jebkurš lēmums
  vai
  rīcība
  , kas saistīta ar atsevišķu CCP,
  būtu efektīva un samērīga
  , ņemot vērā vismaz šādus faktorus:

i)

kas ir CCP īpašnieki, kāda ir
  CCP juridiskā forma
  un organizatoriskā struktūra un, cita starpā, vai CCP ietilpst lielākā FTI vai citu finanšu iestāžu grupā;

| ii) | CCP darījumdarbības būtība, apjoms un sarežģītība; |
| --- | --- |

ii)

CCP darījumdarbības būtība, apjoms un sarežģītība;

| iii) | kāda pēc būtības un cik daudzveidīga ir
  CCP tīrvērtes dalības struktūra
  , cita starpā, kas ir tīrvērtes dalībnieki, to klienti un citi darījumu partneri, kuriem attiecīgie tīrvērtes dalībnieki un to klienti sniedz tīrvērtes pakalpojumus attiecīgā CCP pakļautībā
  ; |
| --- | --- |

iii)

kāda pēc būtības un cik daudzveidīga ir
  CCP tīrvērtes dalības struktūra
  , cita starpā, kas ir tīrvērtes dalībnieki, to klienti un citi darījumu partneri, kuriem attiecīgie tīrvērtes dalībnieki un to klienti sniedz tīrvērtes pakalpojumus attiecīgā CCP pakļautībā
  ;

| ▌v) | CCP savstarpējā saistība ar citām finanšu tirgus infrastruktūrām, citām finanšu iestādēm un finanšu sistēmu kopumā; |
| --- | --- |

▌v)

CCP savstarpējā saistība ar citām finanšu tirgus infrastruktūrām, citām finanšu iestādēm un finanšu sistēmu kopumā;

| va) | vai CCP veic tīrvērti ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas pieder pie ārpusbiržas atvasināto instrumentu klases, attiecībā uz kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 2. punktu ir noteikts tīrvērtes pienākums; |
| --- | --- |

va)

vai CCP veic tīrvērti ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas pieder pie ārpusbiržas atvasināto instrumentu klases, attiecībā uz kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 2. punktu ir noteikts tīrvērtes pienākums;

| vb) | vai ir pieejams cits CCP, kuram varētu uzticēties un kurš patiešām spētu kā aizstājējs pildīt CCP kritiski svarīgās funkcijas; |
| --- | --- |

vb)

vai ir pieejams cits CCP, kuram varētu uzticēties un kurš patiešām spētu kā aizstājējs pildīt CCP kritiski svarīgās funkcijas;

| vi) | šīs regulas 19. panta 1. punktā un 22. panta 2. punktā minēto pārkāpumu faktiskās un iespējamās sekas; |
| --- | --- |

vi)

šīs regulas 19. panta 1. punktā un 22. panta 2. punktā minēto pārkāpumu faktiskās un iespējamās sekas;

| (b) | veicot agrīnas intervences pasākumus vai noregulējuma darbību, tiek ievērots pienākums nodrošināt lēmumu pieņemšanas efektivitāti un saglabāt izmaksas pēc iespējas zemākas,
  tomēr nepieļaujot tirgus traucējumus, un tādējādi cenšas panākt, lai nebūtu jāizmanto publiskā sektora līdzekļi
  ; |
| --- | --- |

(b)

veicot agrīnas intervences pasākumus vai noregulējuma darbību, tiek ievērots pienākums nodrošināt lēmumu pieņemšanas efektivitāti un saglabāt izmaksas pēc iespējas zemākas,
  tomēr nepieļaujot tirgus traucējumus, un tādējādi cenšas panākt, lai nebūtu jāizmanto publiskā sektora līdzekļi
  ;

| (c) | lēmumus pieņem un pasākumus veic laikus un ar atbilstošu steidzamību, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

(c)

lēmumus pieņem un pasākumus veic laikus un ar atbilstošu steidzamību, ja nepieciešams;

| (d) | noregulējuma iestādes, kompetentās iestādes un citas iestādes savstarpēji sadarbojas, lai nodrošinātu to, ka lēmumi tiek pieņemti un pasākumi tiek veikti koordinēti un efektīvi; |
| --- | --- |

(d)

noregulējuma iestādes, kompetentās iestādes un citas iestādes savstarpēji sadarbojas, lai nodrošinātu to, ka lēmumi tiek pieņemti un pasākumi tiek veikti koordinēti un efektīvi;

| (e) | katras dalībvalsts attiecīgo iestāžu lomas un pienākumi ir skaidri definēti; |
| --- | --- |

(e)

katras dalībvalsts attiecīgo iestāžu lomas un pienākumi ir skaidri definēti;

| (f) | tiek pienācīgi ņemtas vērā to dalībvalstu intereses, kurās CCP sniedz pakalpojumus un kurās tā tīrvērtes dalībnieki, klienti un jebkuri saistītie CCP veic darījumdarbību, un jo īpaši ietekme, kādu uz minēto dalībvalstu un kopumā Savienības finanšu stabilitāti vai fiskālajiem resursiem atstāj jebkurš lēmums vai darbība, vai bezdarbība; |
| --- | --- |

(f)

tiek pienācīgi ņemtas vērā to dalībvalstu intereses, kurās CCP sniedz pakalpojumus un kurās tā tīrvērtes dalībnieki, klienti un jebkuri saistītie CCP veic darījumdarbību, un jo īpaši ietekme, kādu uz minēto dalībvalstu un kopumā Savienības finanšu stabilitāti vai fiskālajiem resursiem atstāj jebkurš lēmums vai darbība, vai bezdarbība;

| (g) | tiek pienācīgi ņemti vērā mērķi līdzsvarot iesaistīto dalībvalstu dažādo tīrvērtes dalībnieku,
  to klientu, plašāka CCP
  kreditoru un
  ieinteresēto personu loka
  intereses un izvairīties no neobjektīvas dažādu dalībvalstu konkrētu dalībnieku interešu pārkāpšanas vai aizstāvības, cita starpā mēģinot arī nepieļaut negodīgu sloga sadalījumu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

(g)

tiek pienācīgi ņemti vērā mērķi līdzsvarot iesaistīto dalībvalstu dažādo tīrvērtes dalībnieku,
  to klientu, plašāka CCP
  kreditoru un
  ieinteresēto personu loka
  intereses un izvairīties no neobjektīvas dažādu dalībvalstu konkrētu dalībnieku interešu pārkāpšanas vai aizstāvības, cita starpā mēģinot arī nepieļaut negodīgu sloga sadalījumu dalībvalstīs;

| (ga) | cik vien maksimāli iespējams, netiek izmantots finansiāls atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem, tas tiek izmantots tikai kā galējais līdzeklis, ievērojot 45. pantā izklāstītos nosacījumus, un netiek radītas cerības saņemt finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem; |
| --- | --- |

(ga)

cik vien maksimāli iespējams, netiek izmantots finansiāls atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem, tas tiek izmantots tikai kā galējais līdzeklis, ievērojot 45. pantā izklāstītos nosacījumus, un netiek radītas cerības saņemt finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem;

| (h) | pienākums saskaņā ar šo regulu pirms lēmuma pieņemšanas vai pasākuma īstenošanas apspriesties ar iestādi nozīmē vismaz pienākumu apspriesties par tādiem ierosinātā lēmuma vai pasākuma elementiem, kuri, iespējams:






  (i) | ietekmē tīrvērtes dalībniekus, klientus vai saistītas FTI; |
| --- | --- | --- |

(h)

pienākums saskaņā ar šo regulu pirms lēmuma pieņemšanas vai pasākuma īstenošanas apspriesties ar iestādi nozīmē vismaz pienākumu apspriesties par tādiem ierosinātā lēmuma vai pasākuma elementiem, kuri, iespējams:

(i)

ietekmē tīrvērtes dalībniekus, klientus vai saistītas FTI;

| (ii) | ietekmē tās dalībvalsts finanšu stabilitāti, kurā tīrvērtes dalībnieki, klienti vai saistītas FTI veic uzņēmējdarbību vai atrodas; |
| --- | --- |

(ii)

ietekmē tās dalībvalsts finanšu stabilitāti, kurā tīrvērtes dalībnieki, klienti vai saistītas FTI veic uzņēmējdarbību vai atrodas;

| (i) | tiek ievēroti 13. pantā minētie noregulējuma plāni, ja vien nav nepieciešamas atkāpes no šiem plāniem, lai labāk sasniegtu noregulējuma mērķus; |
| --- | --- |

(i)

tiek ievēroti 13. pantā minētie noregulējuma plāni, ja vien nav nepieciešamas atkāpes no šiem plāniem, lai labāk sasniegtu noregulējuma mērķus;

| (j) | ikreiz, kad tas iespējams,
  tiek nodrošināta pārredzamība
  attiecībā uz konkrētām iestādēm
  ,
  jo īpaši tad, ja
  ierosinātais lēmums vai pasākums, visticamāk, ietekmēs attiecīgās dalībvalsts finanšu stabilitāti vai finanšu resursus
  , un attiecībā uz jebkuru citu jurisdikciju vai citām personām, ja tam ir pamatots iemesls
  , |
| --- | --- |

(j)

ikreiz, kad tas iespējams,
  tiek nodrošināta pārredzamība
  attiecībā uz konkrētām iestādēm
  ,
  jo īpaši tad, ja
  ierosinātais lēmums vai pasākums, visticamāk, ietekmēs attiecīgās dalībvalsts finanšu stabilitāti vai finanšu resursus
  , un attiecībā uz jebkuru citu jurisdikciju vai citām personām, ja tam ir pamatots iemesls
  ,

| (k) | tiek veikta saskaņošana un pēc iespējas ciešāka sadarbība arī ar mērķi samazināt noregulējuma kopējās izmaksas; |
| --- | --- |

(k)

tiek veikta saskaņošana un pēc iespējas ciešāka sadarbība arī ar mērķi samazināt noregulējuma kopējās izmaksas;

| (l) | tiek mazināta jebkura lēmuma nelabvēlīgā ekonomiskā un sociālā ietekme visās dalībvalstīs un trešās valstīs, kurās CCP sniedz pakalpojumus, tostarp nelabvēlīgā ietekme uz finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(l)

tiek mazināta jebkura lēmuma nelabvēlīgā ekonomiskā un sociālā ietekme visās dalībvalstīs un trešās valstīs, kurās CCP sniedz pakalpojumus, tostarp nelabvēlīgā ietekme uz finanšu stabilitāti.

8. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Noregulējuma iestādes, kompetentās iestādes
  un EVTI pēc pašu ierosmes vai
  pēc pieprasījuma viena otrai
  laicīgi
  sniedz visu informāciju, kas tām ir nepieciešama savu uzdevumu veikšanai saskaņā ar šo regulu.

2.   Noregulējuma iestādes trešās valsts iestādes sniegtu konfidenciālu informāciju var izpaust tikai tādā gadījumā, ja minētā iestāde tam iepriekš ir devusi
  rakstisku
  piekrišanu.

Noregulējuma iestādes sniedz kompetentajai ministrijai visu informāciju par lēmumiem vai pasākumiem, kuri ir jāpaziņo, jāapspriež vai attiecībā uz kuriem ir jāsaņem šīs ministrijas piekrišana.

III SADAĻA

III SADAĻA

SAGATAVOŠANA

SAGATAVOŠANA

I NODAĻA

I NODAĻA

Atveseļošanas un noregulējuma plānošana

Atveseļošanas un noregulējuma plānošana

1. IEDAĻA

1.

IEDAĻA

ATVESEĻOŠANAS PLĀNOŠANA

ATVESEĻOŠANAS PLĀNOŠANA

9. pants

Atveseļošanas plāni

1.   CCP izstrādā un uztur
  vispusīgu un efektīvu
  atveseļošanas plānu, nosakot pasākumus, kas
  saistību neizpildes gadījumā un gadījumos, kuriem nav sakara ar saistību neizpildi, vai abējādos gadījumos ir
  jāveic, lai
  bez finansiāla atbalsta no publiskā sektora līdzekļiem
  atjaunotu savu finansiālo pozīciju
  un spētu arī turpmāk sniegt tīrvērtes pakalpojumus
  pēc tam, kad ir būtiski pasliktinājies tā finansiālais stāvoklis, vai kad pastāv risks, ka tiks pārkāptas Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktās prudenciālās prasības.

1.a
     
  Atveseļošanas plānā jo īpaši skaidri nošķir — ja vien tas praktiski iespējams, pa atsevišķām nodaļām — dažādus scenārijus, kuru pamatā ir:

| (a) | saistību neizpildes gadījumi; |
| --- | --- |

(a)

saistību neizpildes gadījumi;

| (b) | gadījumi, kam nav sakara ar saistību neizpildi. |
| --- | --- |

(b)

gadījumi, kam nav sakara ar saistību neizpildi.

Atveseļošanas plānā cita starpā izklāsta kārtību, kādā apvienojami šā punkta a) un b) apakšpunktā paredzētie scenāriji gadījumā, ja tie abi notiek vienlaicīgi.

2.   Atveseļošanas plānā ietver rādītāju sistēmu,
  kuru pamatā ir CCP riska profils un
  ar kuru palīdzību nosaka, kādos apstākļus ir jāveic atveseļošanas plānā minētie pasākumi, ņemot vērā dažādus scenārijus. Rādītāji var būt vai nu pēc būtības kvalitatīvi, vai arī kvantitatīvi atkarībā no CCP finansiālā stāvokļa.

CCP ievieš atbilstīgus pasākumus
  , tostarp iedibina attiecīgo iestāžu ciešu sadarbību,
  regulārai rādītāju uzraudzībai.
  CCP ziņo EVTI un kompetentajām iestādēm par šīs uzraudzības rezultātu.

2.a
     
  EVTI sadarbībā ar ESRK līdz ... [viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā] sagatavo pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu, lai precīzi noteiktu šā panta 2. punkta pirmajā daļā minēto kvalitatīvo un kvantitatīvo rādītāju minimuma sarakstu.

3.   CCP
  savos darbības noteikumos izklāsta kārtību, kādā tiem ir jārīkojas, un, lai sasniegtu atveseļošanas procesa mērķus, piedāvā
  :

| (a) | veikt atveseļošanas plānā paredzētos pasākumus, pat ja attiecīgie rādītāji nav izpildīti, vai |
| --- | --- |

(a)

veikt atveseļošanas plānā paredzētos pasākumus, pat ja attiecīgie rādītāji nav izpildīti, vai

| (b) | atturēties no atveseļošanas plānā paredzēto pasākumu veikšanas, pat ja attiecīgie rādītāji ir izpildīti. |
| --- | --- |

(b)

atturēties no atveseļošanas plānā paredzēto pasākumu veikšanas, pat ja attiecīgie rādītāji ir izpildīti.

3.a
     
  Ikvienu pasākumu, kas jāveic saskaņā ar 3. punktu, obligāti apstiprina kompetentā iestāde.

4.   ▌Ja CCP plāno aktivizet savu atveseļošanas plānu, tas informē kompetento iestādi
  un EVTI
  par konstatēto problēmu būtību un apmēru, izklāstot visus attiecīgos apstākļus un norādot atveseļošanas pasākumus vai citus pasākumus, kurus tas plāno veikt, lai situāciju risinātu.

Ja kompetentā iestāde uzskata, ka atveseļošanas pasākums, ko CCP plāno veikt, var radīt būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu sistēmu,
  ka tas diez vai būs efektīvs vai ka tas varētu nesamērīgi ietekmēt tīrvērtes dalībnieku klientus
  , tā
  pēc tam, kad ir informējusi EVTI,
  var pieprasīt CCP neveikt konkrēto pasākumu.

5.   Kompetentā iestāde nekavējoties informē noregulējuma iestādi par jebkuru paziņojumu, kas saņemts saskaņā ar 4. punkta pirmo daļu, un par jebkādu turpmāku kompetentās iestādes norādījumu saskaņā ar 4. punkta otro daļu.

Ja kompetentā iestāde ir informēta saskaņā ar 4. punkta pirmo daļu, tā ierobežo vai aizliedz — ciktāl vien tas iespējams, neizraisot tūlītēju saistību neizpildes situāciju, — jebkādu atlīdzību par pašu kapitālu un tam pielīdzināmiem instrumentiem, un tas cita starpā attiecas arī uz CCP dividenžu maksājumiem un atpirkšanas operācijām, un tā var ierobežot, aizliegt vai iesaldēt jebkādus mainīgā atalgojuma maksājumus, kas veicami saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un EBI pamatnostādnēm EBA/GL/2015/22, kā arī diskrecionāro pensijas pabalstu maksājumus vai atlaišanas pabalsta maksājumus vadības locekļiem.

6.   CCP
  pārskata un, ja nepieciešams,
  atjaunina savus atveseļošanas plānus vismaz reizi gadā un
  ikreiz, kad
  juridiskajā vai organizatoriskajā struktūrā vai darījumdarbības vai finansiālajā stāvoklī
  ir notikušas izmaiņas
  , kuras varētu būtiski ietekmēt minētos plānus vai citādā veidā radīt nepieciešamību tajos izdarīt grozījumus. Kompetentās iestādes var pieprasīt CCP atjaunināt atveseļošanas plānus biežāk.

7.   Atveseļošanas
  plānos:

| (a) | nepieņem, ka būs pieejams vai ka tiks saņemts finansiāls atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem, centrālās bankas ārkārtas likviditātes palīdzība vai centrālās bankas ārkārtas likviditātes palīdzība, ko sniedz ar nestandarta nosacījumiem attiecībā uz nodrošinājumu, termiņu un procentu likmi; |
| --- | --- |

(a)

nepieņem, ka būs pieejams vai ka tiks saņemts finansiāls atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem, centrālās bankas ārkārtas likviditātes palīdzība vai centrālās bankas ārkārtas likviditātes palīdzība, ko sniedz ar nestandarta nosacījumiem attiecībā uz nodrošinājumu, termiņu un procentu likmi;

| (b) | ņem vērā visu to ieinteresēto personu intereses, kuras šāds plāns, visticamāk, vai nu tieši, vai netieši ietekmēs, un tas jo īpaši attiecas uz tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem; un |
| --- | --- |

(b)

ņem vērā visu to ieinteresēto personu intereses, kuras šāds plāns, visticamāk, vai nu tieši, vai netieši ietekmēs, un tas jo īpaši attiecas uz tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem; un

| (c) | nodrošina, ka tīrvērtes dalībnieku riska pozīcijas attiecībā uz CCP nav neierobežotas. |
| --- | --- |

(c)

nodrošina, ka tīrvērtes dalībnieku riska pozīcijas attiecībā uz CCP nav neierobežotas.

7.a
     
  Atveseļošanas instrumenti nodrošina iespēju:

| (a) | mazināt zaudējumus gadījumos, kam nav sakara ar saistību neizpildi; |
| --- | --- |

(a)

mazināt zaudējumus gadījumos, kam nav sakara ar saistību neizpildi;

| (b) | mazināt zaudējumus saistību neizpildes gadījumos; |
| --- | --- |

(b)

mazināt zaudējumus saistību neizpildes gadījumos;

| (c) | no jauna izveidot savietotu portfeli pēc saistību neizpildes gadījuma; |
| --- | --- |

(c)

no jauna izveidot savietotu portfeli pēc saistību neizpildes gadījuma;

| (d) | mazināt nesegtu likviditātes trūkumu; un |
| --- | --- |

(d)

mazināt nesegtu likviditātes trūkumu; un

| (e) | papildināt CCP finanšu resursus, tostarp pašu kapitālu, līdz līmenim, kas nepieciešams, lai CCP varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 un lai CCP varētu pastāvīgi un laicīgi veikt savas kritiski svarīgās funkcijas. |
| --- | --- |

(e)

papildināt CCP finanšu resursus, tostarp pašu kapitālu, līdz līmenim, kas nepieciešams, lai CCP varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 un lai CCP varētu pastāvīgi un laicīgi veikt savas kritiski svarīgās funkcijas.

7.b
     
  Atveseļošanas plānos apsver vairākus atšķirīgus ārkārtējas situācijas scenārijus, tostarp iespēju, ka savas saistības nepilda arī pārējie, ne tikai divi lielākie tīrvērtes dalībnieki un arī citi CCP, un attiecīgie scenāriji ir būtiski CCP specifikai un cita starpā attiecas uz CCP produktu klāstu, darījumdarbības modeli un likviditātes un riska pārvaldības sistēmu. Šie atšķirīgie scenāriji ietver gan sistēmiskas spriedzes gadījumus, gan arī CCP specifiskus spriedzes apstākļus, un tajos ņem vērā gan vietējās, gan pārrobežu ietekmes mērogu krīzes situācijās, kā arī situācijās, kad krīze ir iestājusies vienlaikus vairākos nozīmīgos tirgos.

7.c
     
  EVTI sadarbībā ar ESRK līdz ... [12 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] sagatavo pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu, lai vēl precīzāk noteiktu šā punkta pirmajā daļā minēto scenāriju klāstu. Šādas pamatnostādnes EVTI sagatavo, attiecīgā gadījumā ņemot vērā to, kas uzraudzības nolūkā veicamu CCP spriedzes testu un CCP atveseļošanas jomā ir paveikts starptautiskā mērogā. Ja vien tas iespējams, EVTI tiecas izmantot sinerģiju starp uzraudzības nolūkā veicamu spriedzes testēšanu un atveseļošanas scenāriju modelēšanu.

7.d
     
  Ja CCP ir daļa no grupas un uz to attiecas līgumiska vienošanās par atbalstu no mātesuzņēmuma, cita starpā arī tad, ja atveseļošanas plānā ir paredzēts, ka kapitāla prasības, kas CCP ir noteiktas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 16. pantu, tiek finansētas ar mātesuzņēmuma emitētiem īpašumtiesību instrumentiem, tad atveseļošanas plānā apsver scenārijus, kuru gadījumā šādu vienošanos, iespējams, nevarēs īstenot.

7.e
     
  Atveseļošanas plānā ir iekļauta šāda informācija:

| (a) | kopsavilkums par plāna galvenajiem elementiem un kopsavilkums par kopējo atveseļošanas spēju; |
| --- | --- |

(a)

kopsavilkums par plāna galvenajiem elementiem un kopsavilkums par kopējo atveseļošanas spēju;

| (b) | kopsavilkums par būtiskām izmaiņām, kas CCP ir notikušas pēc tam, kad iepriekšējo reizi iesniegts jaunākais atveseļošanas plāns; |
| --- | --- |

(b)

kopsavilkums par būtiskām izmaiņām, kas CCP ir notikušas pēc tam, kad iepriekšējo reizi iesniegts jaunākais atveseļošanas plāns;

| (c) | komunikācijas un izziņošanas plāns, kurā īsumā izklāstīts, kā CCP plāno tikt galā ar potenciāli negatīvām tirgus reakcijām, tomēr rīkojoties pēc iespējas pārredzamāk; |
| --- | --- |

(c)

komunikācijas un izziņošanas plāns, kurā īsumā izklāstīts, kā CCP plāno tikt galā ar potenciāli negatīvām tirgus reakcijām, tomēr rīkojoties pēc iespējas pārredzamāk;

| (d) | vispusīgs to kapitāla, zaudējumu sadales un likviditātes darbību klāsts, kuras jāveic, lai saglabātu vai atjaunotu CCP dzīvotspēju un finansiālo stāvokli, tostarp lai atjaunotu tā savietoto portfeli un papildinātu priekšfinansēto finanšu līdzekļu apjomu, kas nepieciešams, lai CCP saglabātu savu dzīvotspēju tā, ka var turpināt darbību, un arī turpmāk varētu sniegt savus kritiski svarīgos pakalpojumus saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 152/2013 1. panta 2. punktu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 153/2013 32. panta 2. un 3. punktu; |
| --- | --- |

(d)

vispusīgs to kapitāla, zaudējumu sadales un likviditātes darbību klāsts, kuras jāveic, lai saglabātu vai atjaunotu CCP dzīvotspēju un finansiālo stāvokli, tostarp lai atjaunotu tā savietoto portfeli un papildinātu priekšfinansēto finanšu līdzekļu apjomu, kas nepieciešams, lai CCP saglabātu savu dzīvotspēju tā, ka var turpināt darbību, un arī turpmāk varētu sniegt savus kritiski svarīgos pakalpojumus saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 152/2013 1. panta 2. punktu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 153/2013 32. panta 2. un 3. punktu;

| (e) | attiecīgi nosacījumi un procedūras, ar ko nodrošina atveseļošanas darbību laicīgu īstenošanu, kā arī plašs iespējamo atveseļošanas variantu klāsts, cita starpā norādot arī paredzamo izpildes termiņu katram no plāna būtiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

(e)

attiecīgi nosacījumi un procedūras, ar ko nodrošina atveseļošanas darbību laicīgu īstenošanu, kā arī plašs iespējamo atveseļošanas variantu klāsts, cita starpā norādot arī paredzamo izpildes termiņu katram no plāna būtiskajiem aspektiem;

| (f) | sīki izklāstīts, kādi būtiski šķēršļi varētu kavēt plāna efektīvu un savlaicīgu izpildi, cita starpā arī apsvērta ietekme uz tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, arī gadījumos, kad tīrvērtes dalībnieki, visticamāk, veiks pasākumus saskaņā ar saviem atveseļošanas plāniem, kā tas norādīts Direktīvas 2014/59/ES 5. un 7. pantā, un attiecīgā gadījumā apsvērta ietekme uz pārējo grupu; |
| --- | --- |

(f)

sīki izklāstīts, kādi būtiski šķēršļi varētu kavēt plāna efektīvu un savlaicīgu izpildi, cita starpā arī apsvērta ietekme uz tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, arī gadījumos, kad tīrvērtes dalībnieki, visticamāk, veiks pasākumus saskaņā ar saviem atveseļošanas plāniem, kā tas norādīts Direktīvas 2014/59/ES 5. un 7. pantā, un attiecīgā gadījumā apsvērta ietekme uz pārējo grupu;

| (g) | norādītas kritiski svarīgās funkcijas; |
| --- | --- |

(g)

norādītas kritiski svarīgās funkcijas;

| (h) | sīki izklāstīts, kādā kārtībā ir nosakāma CCP galveno darījumdarbības virzienu, darbību un aktīvu vērtība un tirgspēja; |
| --- | --- |

(h)

sīki izklāstīts, kādā kārtībā ir nosakāma CCP galveno darījumdarbības virzienu, darbību un aktīvu vērtība un tirgspēja;

| (i) | sīki izklāstīts, kā atveseļošanas plānošana ir integrēta CCP korporatīvās pārvaldības struktūrā, kā tā ir ietverta CCP darbības noteikumos, par kuriem panākta vienošanās ar tīrvērtes dalībniekiem, un sīki izklāstīta arī politika un procedūras, kas reglamentē atveseļošanas plāna apstiprināšanu, un norādītas personas, kuras organizācijā ir atbildīgas par plāna sagatavošanu un ieviešanu; |
| --- | --- |

(i)

sīki izklāstīts, kā atveseļošanas plānošana ir integrēta CCP korporatīvās pārvaldības struktūrā, kā tā ir ietverta CCP darbības noteikumos, par kuriem panākta vienošanās ar tīrvērtes dalībniekiem, un sīki izklāstīta arī politika un procedūras, kas reglamentē atveseļošanas plāna apstiprināšanu, un norādītas personas, kuras organizācijā ir atbildīgas par plāna sagatavošanu un ieviešanu;

| (j) | mehānismi un pasākumi, ar ko saistības pildošus tīrvērtes dalībniekus mudina konkurētspējīgi piedalīties saistības nepildošu dalībnieku pozīciju izsolēs; |
| --- | --- |

(j)

mehānismi un pasākumi, ar ko saistības pildošus tīrvērtes dalībniekus mudina konkurētspējīgi piedalīties saistības nepildošu dalībnieku pozīciju izsolēs;

| (k) | mehānismi un pasākumi, ar ko nodrošina, ka CCP ir pienācīgi pieejami ārkārtas gadījumiem paredzēta finansējuma avoti, tostarp potenciālie likviditātes avoti, pieejamā nodrošinājuma novērtējums un novērtējums tam, vai ir iespējams pārnest līdzekļus vai likvīdus no viena darījumdarbības virziena uz citu, lai tādējādi nodrošinātu, ka CCP var turpināt savu darbību un paredzētajā termiņā izpildīt savas saistības; |
| --- | --- |

(k)

mehānismi un pasākumi, ar ko nodrošina, ka CCP ir pienācīgi pieejami ārkārtas gadījumiem paredzēta finansējuma avoti, tostarp potenciālie likviditātes avoti, pieejamā nodrošinājuma novērtējums un novērtējums tam, vai ir iespējams pārnest līdzekļus vai likvīdus no viena darījumdarbības virziena uz citu, lai tādējādi nodrošinātu, ka CCP var turpināt savu darbību un paredzētajā termiņā izpildīt savas saistības;

| (l) | mehānismi un pasākumi:










  (i) | ar ko mazina risku; |
| --- | --- | --- |

(l)

mehānismi un pasākumi:

(i)

ar ko mazina risku;

| (ii) | ar ko pārstrukturē līgumus, tiesības, aktīvus un saistības, cita starpā arī,










  a) | lai daļēji vai pilnībā izbeigtu līgumus, |
| --- | --- | --- |

(ii)

ar ko pārstrukturē līgumus, tiesības, aktīvus un saistības, cita starpā arī,

a)

lai daļēji vai pilnībā izbeigtu līgumus,

| b) | lai samazinātu tās peļņas vērtību, kas CCP ir jāmaksā saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem; |
| --- | --- |

b)

lai samazinātu tās peļņas vērtību, kas CCP ir jāmaksā saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem;

| (iii) | ar ko pārstrukturē darījumdarbības virzienus; |
| --- | --- |

(iii)

ar ko pārstrukturē darījumdarbības virzienus;

| (iv) | kas nepieciešami, lai pastāvīgi būtu pieejamas finanšu tirgu infrastruktūras; |
| --- | --- |

(iv)

kas nepieciešami, lai pastāvīgi būtu pieejamas finanšu tirgu infrastruktūras;

| (v) | kas nepieciešami, lai nepārtraukti funkcionētu CCP darbības procesi, tostarp infrastruktūras un IT pakalpojumi; |
| --- | --- |

(v)

kas nepieciešami, lai nepārtraukti funkcionētu CCP darbības procesi, tostarp infrastruktūras un IT pakalpojumi;

| (vi) | izklāstītas darbības vai stratēģijas, kas īstenojamas vadības līmenī, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, un šādu darbību vai stratēģiju paredzamā finansiālā ietekme; |
| --- | --- |

(vi)

izklāstītas darbības vai stratēģijas, kas īstenojamas vadības līmenī, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, un šādu darbību vai stratēģiju paredzamā finansiālā ietekme;

| (vii) | sagatavošanas pasākumi, ko CCP ir veicis vai plāno veikt, lai sekmētu atveseļošanas plāna īstenošanu, cita starpā arī pasākumi, kas nepieciešami, lai būtu iespējama laicīga CCP rekapitalizācija, savietotā portfeļa atjaunošana un priekšfinansēto finanšu līdzekļu apjoma papildināšana, un arī lai panāktu attiecīgā plāna izpildi pārrobežu mērogā. Tie cita starpā ir arī mehānismi, ar kuriem nodrošina, lai saistības pildošie tīrvērtes dalībnieki veiktu minimālu naudas līdzekļu iemaksu CCP, nepārsniedzot summu, ko tie iemaksā fondā, kuru CCP izveidojis saistību neizpildes gadījumiem; |
| --- | --- |

(vii)

sagatavošanas pasākumi, ko CCP ir veicis vai plāno veikt, lai sekmētu atveseļošanas plāna īstenošanu, cita starpā arī pasākumi, kas nepieciešami, lai būtu iespējama laicīga CCP rekapitalizācija, savietotā portfeļa atjaunošana un priekšfinansēto finanšu līdzekļu apjoma papildināšana, un arī lai panāktu attiecīgā plāna izpildi pārrobežu mērogā. Tie cita starpā ir arī mehānismi, ar kuriem nodrošina, lai saistības pildošie tīrvērtes dalībnieki veiktu minimālu naudas līdzekļu iemaksu CCP, nepārsniedzot summu, ko tie iemaksā fondā, kuru CCP izveidojis saistību neizpildes gadījumiem;

| (viii) | rādītāju sistēma, pēc kuras nosaka, tieši kad var veikt attiecīgās plānā izklāstītās darbības; |
| --- | --- |

(viii)

rādītāju sistēma, pēc kuras nosaka, tieši kad var veikt attiecīgās plānā izklāstītās darbības;

| (ix) | attiecīgā gadījumā izanalizēts, kā un kad, ņemot vērā plānā izklāstītos apstākļus, CCP var pieteikties centrālās bankas mehānismu izmantošanai, un norādīts, tieši kurus no aktīviem atbilstoši centrālās bankas mehānisma noteikumiem būtu iespējams izmantot kā nodrošinājumu; |
| --- | --- |

(ix)

attiecīgā gadījumā izanalizēts, kā un kad, ņemot vērā plānā izklāstītos apstākļus, CCP var pieteikties centrālās bankas mehānismu izmantošanai, un norādīts, tieši kurus no aktīviem atbilstoši centrālās bankas mehānisma noteikumiem būtu iespējams izmantot kā nodrošinājumu;

| (x) | ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 49. panta 1. punkta noteikumus, dažādu ārkārtēju stresa scenāriju klāsts, kas ir būtiski tieši konkrētā CCP apstākļiem, cita starpā tieši šai juridiskajai personai un tās piederības grupai specifiskas sistēmiskas norises un stress un atsevišķiem CCP tīrvērtes dalībniekiem vai (attiecīgā gadījumā) saistītai FTI specifisks stress; |
| --- | --- |

(x)

ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 49. panta 1. punkta noteikumus, dažādu ārkārtēju stresa scenāriju klāsts, kas ir būtiski tieši konkrētā CCP apstākļiem, cita starpā tieši šai juridiskajai personai un tās piederības grupai specifiskas sistēmiskas norises un stress un atsevišķiem CCP tīrvērtes dalībniekiem vai (attiecīgā gadījumā) saistītai FTI specifisks stress;

| (xi) | ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 34. panta un 49. panta 1. punkta noteikumus, scenāriji, kurus izraisa gan viena vai vairāku CCP dalībnieku stress vai saistību neizpilde, gan citi iemesli, tostarp zaudējumi, kas radušies CCP ieguldījuma darbību rezultātā vai darbības problēmu rezultātā (arī būtisks ārējs CCP darbības apdraudējums, ko rada ārējs traucējums, satricinājums vai ar kibertelpu saistīts incidents). |
| --- | --- |

(xi)

ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 34. panta un 49. panta 1. punkta noteikumus, scenāriji, kurus izraisa gan viena vai vairāku CCP dalībnieku stress vai saistību neizpilde, gan citi iemesli, tostarp zaudējumi, kas radušies CCP ieguldījuma darbību rezultātā vai darbības problēmu rezultātā (arī būtisks ārējs CCP darbības apdraudējums, ko rada ārējs traucējums, satricinājums vai ar kibertelpu saistīts incidents).

7.f
     
  Saistību neizpildes gadījumā CCP vispirms izlieto īpašo paša resursu papildsummu Regulas (ES) Nr. 648/2012 45. panta 4. punktā prasītajam apjomam līdzvērtīgā apmērā un tikai pēc tam izmanto šā panta 7.e punkta l) apakšpunktā minētos instrumentus. Ja kompetentā iestāde uzskata, ka CCP ir kontrolējis riskus, kas izraisījuši zaudējumus, tā var pieprasīt, lai CCP izlietotu lielāku īpašo paša resursu summu, un šī summa ir jānosaka kompetentajai iestādei.

7.g
     
  Gadījumā, kuram nav sakara ar saistību neizpildi, CCP izlieto īpašo paša resursu summu, kas ir trīs reizes lielāka par Regulas (ES) Nr. 648/2012 45. panta 4. punktā prasīto apjomu, un tikai pēc tam izmanto šā panta 7.e punkta l) apakšpunktā minētos instrumentus, un, lai turpinātu īstenot stingri stimulējošu procesu, CCP neizmanto nedz saistību neizpildes gadījumiem izveidoto fondu, nedz saistību neizpildes gadījumā noteikto secību. Ja kompetentā iestāde uzskata, ka CCP nav kontrolējis riskus, kas izraisījuši zaudējumus, tā var atļaut CCP izlietot mazāku īpašo paša resursu summu, un šī summa ir jānosaka kompetentajai iestādei.

7.h
     
  Šā panta 7.e punkta l) apakšpunkta ii) daļā minētos instrumentus CCP, vienojoties ar kompetento iestādi, izmanto tikai pēc tam, kad saskaņā ar 7.e punkta l) apakšpunkta ii) daļā izklāstītajiem nosacījumiem ir realizēti skaidras naudas pieprasījumi par summu, kas nav mazāka par saistību neizpildes gadījumiem izveidotā CCP fonda apjomu.

| 7.i | Kompetentās iestādes var pieprasīt, lai CCP savos atveseļošanas plānos iekļautu papildu informāciju. |
| --- | --- |

7.i

8.   CCP valde izvērtē atveseļošanas plānu, ņemot vērā riska komitejas ieteikumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 28. panta 3. punktu, un to apstiprina, pirms iesniedz kompetentajai iestādei
  un EVTI
  .

9.   Atveseļošanas plānus uzskata par daļu no CCP darbības noteikumiem, un CCP
  un to tīrvērtes dalībnieki (ja noteikumi attiecas uz to klientiem)
  nodrošina, ka atveseļošanas plānos noteiktie pasākumi vienmēr ir izpildāmi.

9.a
     
  CCP nodrošina, lai šā panta 7.e punkta a) līdz g) apakšpunktā minētie elementi būtu publiski pieejami. Minētā punkta h) līdz l) apakšpunktā minēto elementu publicitāte būtu jānodrošina tiktāl, cik šo elementu pārredzamība ir sabiedrības interesēs. Tīrvērtes dalībnieki nodrošina, ka to klientiem ir pienācīgi paziņoti visi noteikumi, kas šos klientus ietekmē.

9.b
     
  Maksātnespējas jomā pieņemto valsts tiesību aktu noteikumus, kuri attiecas uz kreditoriem kaitējošu juridisku aktu atzīšanu par spēkā neesošiem vai neizpildāmiem, nepiemēro pasākumiem, ko CCP veic saskaņā ar savu atveseļošanas plānu, kurš izstrādāts atbilstoši šai regulai.

10. pants

Atveseļošanas plānu novērtēšana

1.   CCP ▌iesniedz savus atveseļošanas plānus ▌kompetentajai iestādei.

2.   Kompetentā iestāde bez nepamatotas kavēšanās nosūta katru plānu
  uzraudzības
  kolēģijai un noregulējuma iestādei.

Kompetentā iestāde sešu mēnešu laikā pēc katra plāna iesniegšanas un sadarbībā ar
  uzraudzības
  kolēģiju saskaņā ar 12. pantā minēto procedūru pārskata atveseļošanas plānu un izvērtē, cik lielā mērā tas atbilst 9. pantā izklāstītajām prasībām.

3.   Izvērtējot atveseļošanas plānu, kompetentā iestāde
  apspriežas ar ESRK un
  ņem vērā CCP kapitāla struktūru, tā secību saistību neizpildes gadījumā, CCP organizatoriskās struktūras sarežģītību un riska profilu
  , cita starpā arī finanšu, darbības un kiberdrošības riskus un to, cik aizstājamas ir CCP darbības, kā arī
  to, kā atveseļošanas plāna īstenošana ietekmētu tīrvērtes dalībniekus, to klientus, CCP apkalpotos finanšu tirgus un finanšu sistēmu kopumā.
  Kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā to, vai atveseļošanas plāns nodrošinās attiecīgus stimulus, kas ir vajadzīgi, lai CCP īpašnieki, tīrvērtes dalībnieki un to klienti kontrolētu, cik lielu risku sistēmai tie rada vai cik liels sistēmā ir risks viņiem pašiem. Kompetentā iestāde mudina īstenot uzraudzību pār CCP riska uzņemšanās un riska pārvaldības darbībām un rosina panākt pēc iespējas pilnīgāku līdzdalību CCP saistību neizpildes pārvaldības procesā.

3.a
     
  Vērtējot atveseļošanas plānu, vienošanās par atbalstu no mātesuzņēmuma kompetentā iestāde analizē kā pieņemamu atveseļošanas plāna elementu tikai tādā gadījumā, ja attiecīgās vienošanās ir līgumiski saistošas.

4.   Noregulējuma iestāde izskata atveseļošanas plānu, lai noskaidrotu, kādi pasākumi varētu negatīvi ietekmēt iespējas īstenot CCP noregulējumu.
  Konstatējot šādus pasākumus,
  noregulējuma iestāde
  tos dara zināmus kompetentajai iestādei un
  sniedz kompetentajai iestādei ieteikumus
  attiecībā uz to, kā novērst šo pasākumu nelabvēlīgo ietekmi uz iespējām īstenot CCP noregulējumu
  .

5.   Ja kompetentā iestāde nolemj neņemt vērā ieteikumus, ko noregulējuma iestāde sniegusi saskaņā ar 4. punktu, tā pilnībā pamato šo lēmumu noregulējuma iestādei.

6.   Ja kompetentā iestāde piekrīt noregulējuma iestādes ieteikumiem vai citādi uzskata, ka atveseļošanas plānā pastāv būtiski trūkumi vai ir būtiski šķēršļi tā īstenošanai, tā paziņo par to CCP vai tā mātesuzņēmumam un dod iespēju CCP iesniegt savus apsvērumus.

7.   Kompetentā iestāde, ņemot vērā CCP apsvērumus, var pieprasīt, lai CCP vai tā mātesuzņēmums divu mēnešu laikā — šo termiņu ar kompetentās iestādes apstiprinājumu var pagarināt par vienu mēnesi — iesniedz pārskatītu plānu, norādot, kā šie trūkumi vai šķēršļi ir novērsti. Pārskatīto plānu izvērtē saskaņā ar 2. punkta otro daļu.

8.   Ja kompetentā iestāde uzskata, ka trūkumi un šķēršļi pārskatītajā plānā nav pienācīgi novērsti, vai ja CCP vai tā mātesuzņēmums nav iesnieguši pārskatītu plānu, tā pieprasa, lai CCP vai tā mātesuzņēmums izdarītu plānā konkrētas izmaiņas.

9.   Ja, veicot konkrētas izmaiņas plānā, trūkumus vai šķēršļus pienācīgi novērst nav iespējams, kompetentā iestāde pieprasa, lai CCP vai tā mātesuzņēmums pieņemamā termiņā noskaidrotu, kādas izmaiņas tam savā darbībā ir jāveic, lai novērstu trūkumus vai šķēršļus atveseļošanas plāna īstenošanai.

Ja CCP vai tā mātesuzņēmums kompetentās iestādes noteiktajā termiņā nespēj noskaidrot, kādas izmaiņas ir vajadzīgas, vai ja kompetentā iestāde uzskata, ka ierosinātās darbības pienācīgi nenovērš trūkumus vai šķēršļus, kas varētu kavēt atveseļošanas plāna īstenošanu,
  vai ka tās neuzlabo iespējas īstenot CCP noregulējumu,
  kompetentā iestāde pieprasa CCP vai tā mātesuzņēmumam
  saprātīgā laikposmā, kuru noteikusi kompetentā iestāde,
  veikt kādu no turpmāk minētajiem pasākumiem, ņemot vērā to, cik trūkumi un šķēršļi ir nopietni, un ņemot vērā pasākumu ietekmi uz CCP darījumdarbību
  un uz CCP spēju turpināt savu darbību saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012
  :

| (a) | samazināt CCP riska profilu; |
| --- | --- |

(a)

samazināt CCP riska profilu;

| (b) | uzlabot iespējas laikus īstenot CCP rekapitalizāciju, lai tas varētu izpildīt prudenciālās prasības; |
| --- | --- |

(b)

uzlabot iespējas laikus īstenot CCP rekapitalizāciju, lai tas varētu izpildīt prudenciālās prasības;

| (c) | pārskatīt CCP stratēģiju un struktūru; |
| --- | --- |

(c)

pārskatīt CCP stratēģiju un struktūru;

| (d) | mainīt saistību neizpildes gadījumā noteikto secību, izdarīt izmaiņas atveseļošanas pasākumus un citos zaudējumu sadales mehānismos, lai uzlabotu iespējas īstenot kritiski svarīgo funkciju noregulējumu un lai uzlabotu šādu funkciju noturību; |
| --- | --- |

(d)

mainīt saistību neizpildes gadījumā noteikto secību, izdarīt izmaiņas atveseļošanas pasākumus un citos zaudējumu sadales mehānismos, lai uzlabotu iespējas īstenot kritiski svarīgo funkciju noregulējumu un lai uzlabotu šādu funkciju noturību;

| (e) | veikt izmaiņas CCP pārvaldības struktūrā. |
| --- | --- |

(e)

veikt izmaiņas CCP pārvaldības struktūrā.

10.   Pieprasījums, kas minēts 9. punkta otrajā daļā, ir pamatots, un to rakstiski paziņo CCP.

10.a
     
  EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, precizējot minimālos kritērijus, kas kompetentajai iestādei ir jāizvērtē šā panta 2. punktā un 11. panta 1. punktā minētās vērtēšanas procesā.

EVTI šos regulatīvo tehnisko standartu projektus līdz ... [12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] iesniedz Komisijai.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.

11. pants

Atveseļošanas plāns grupā ietilpstošam CCP

1.   Ja tās grupas mātesuzņēmums, kurā ietilpst CCP, ir iestāde, kā tā definēta Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 23. apakšpunktā, vai vienība, kas norādīta minētās direktīvas 1. panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktā, kompetentā iestāde, kā norādīts minētās direktīvas 2. panta 1. punkta 21. apakšpunktā, mātesuzņēmumam saskaņā ar minēto direktīvu nosaka prasību iesniegt grupas atveseļošanas plānu. Kompetentā iestāde grupas atveseļošanas plānu iesniedz CCP kompetentajai iestādei.

Ja tās grupas mātesuzņēmums, kurā ietilpst CCP, nav iestāde vai vienība, kas minēta pirmajā daļā, un ja tas ir
  vajadzīgs
  , lai
  izvērtētu visus
  pielikuma A iedaļā minētos
  elementus
  , kompetentās iestādes ▌saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta šīs regulas 10. pantā, var noteikt prasību
  CCP
  iesniegt CCP atveseļošanas plānu,
  kurā ņemti vērā visi attiecīgie ar
  grupas
  struktūru saistītie elementi
  . Šāds pieprasījums ir pamatots, un to rakstiski paziņo CCP un tā mātesuzņēmumam.

2.   Ja mātesuzņēmums iesniedz atveseļošanas plānu saskaņā ar 1. 
  punkta pirmo daļu
  , CCP atveseļošanas noteikumi ir minētā atveseļošanas plāna skaidri nodalīta daļa un atbilst šīs regulas prasībām, un
  var neprasīt
  CCP sagatavot atsevišķu atveseļošanas plānu.

3.   CCP kompetentā iestāde saskaņā ar 10. pantu izvērtē noteikumus par CCP atveseļošanu un attiecīgā gadījumā apspriežas ar grupas kompetento iestādi.

12. pants

Atveseļošanas plānu koordinēšanas procedūra

1.   
  Uzraudzības
  kolēģija pieņem kopīgu lēmumu par visiem turpmāk minētajiem jautājumiem:

| (a) | atveseļošanas plāna pārbaude un novērtējums; |
| --- | --- |

(a)

atveseļošanas plāna pārbaude un novērtējums;

| (b) | šīs regulas 9. panta 6., 7., 8. un 9. punktā minēto pasākumu piemērošana; |
| --- | --- |

(b)

šīs regulas 9. panta 6., 7., 8. un 9. punktā minēto pasākumu piemērošana;

| (c) | vai mātesuzņēmumam ir jāsagatavo atveseļošanas plāns saskaņā ar 11. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(c)

vai mātesuzņēmumam ir jāsagatavo atveseļošanas plāns saskaņā ar 11. panta 1. punktu.

2.   Kolēģija kopīgu lēmumu par a) un b) apakšpunktā minētajiem jautājumiem pieņem četru mēnešu laikā no dienas, kad noregulējuma iestāde ir nosūtījusi atveseļošanas plānu kompetentajai iestādei.

Kolēģija kopīgu lēmumu par c) apakšpunktā minēto jautājumu pieņem četru mēnešu laikā no dienas, kad kompetentā iestāde nolemj pieprasīt, lai mātesuzņēmums sagatavo grupas plānu.

EVTI pēc
  uzraudzības
  kolēģijas sastāvā esošas kompetentās iestādes pieprasījuma var palīdzēt
  uzraudzības
  kolēģijai pieņemt kopīgu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 31. panta c) punktu.

3.   Ja četru mēnešu laikā pēc dienas, kad atveseļošanas plāns tika nosūtīts,
  uzraudzības
  kolēģija nav pieņēmusi kopīgu lēmumu par 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem jautājumiem, CCP kompetentā iestāde pieņem pati savu lēmumu.

CCP kompetentā iestāde pirmajā daļā minēto lēmumu pieņem, ņemot vērā citu kolēģijas locekļu viedokļus, kuri pausti norādīto četru mēnešu laikā. CCP kompetentā iestāde rakstiski paziņo šo lēmumu CCP, tā mātesuzņēmumam un attiecīgā gadījumā pārējiem
  uzraudzības
  kolēģijas locekļiem.

4.   Ja minētā četru mēnešu termiņa beigās kāds no
  uzraudzības
  kolēģijas locekļiem
  , pārstāvot kolēģijas locekļu vienkāršu vairākumu,
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu ir iesniedzis EVTI izskatīšanai jautājumu par atveseļošanas plāna izvērtējumu un pasākumu īstenošanu saskaņā ar šīs regulas 10. panta 9. punkta a), b) un d) apakšpunktu, CCP kompetentā iestāde gaida EVTI lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. panta 3. punktu un pieņem lēmumu saskaņā ar EVTI lēmumu.

5.   Četru mēnešu laikposmu uzskata par samierināšanas posmu Regulas (ES) Nr. 1095/2010 nozīmē. EVTI pieņem lēmumu viena mēneša laikā pēc tam, kad šis jautājums tai ir iesniegts. Pēc četru mēnešu laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas jautājumus EVTI neiesniedz. Ja EVTI nepieņem lēmumu viena mēneša laikā, piemēro CCP kompetentās iestādes lēmumu.

2. IEDAĻA

2.

IEDAĻA

NOREGULĒJUMA PLĀNOŠANA

NOREGULĒJUMA PLĀNOŠANA

13. pants

Noregulējuma plāni

1.   
  Katra CCP
  noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi
  un EVTI
  un sadarbībā ar noregulējuma kolēģiju saskaņā ar 15. pantā noteikto procedūru izstrādā noregulējuma plānu katram CCP.

2.   Noregulējuma plānā tiek paredzētas noregulējuma darbības, kuras noregulējuma iestāde var veikt, ja CCP atbilst 22. pantā minētajiem noregulējuma īstenošanas nosacījumiem.

3.   Noregulējuma plānā ņem vērā vismaz šādus elementus:

| (a) | CCP nonākšanu grūtībās saistībā ar:






  i. | saistību neizpildes gadījumu; |
| --- | --- | --- |

(a)

CCP nonākšanu grūtībās saistībā ar:

i.

saistību neizpildes gadījumu;

| ii. | gadījumu, kam nav sakara ar saistību neizpildi; |
| --- | --- |

ii.

gadījumu, kam nav sakara ar saistību neizpildi;

| iii. | plašāka mēroga finanšu nestabilitāti vai sistēmas mēroga notikumiem; |
| --- | --- |

iii.

plašāka mēroga finanšu nestabilitāti vai sistēmas mēroga notikumiem;

| (b) | ietekmi, kāda noregulējuma plāna īstenošanai būtu uz tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem, tostarp, ja tīrvērtes dalībniekiem, visticamāk, varētu piemērot atveseļošanas pasākumus vai noregulējuma darbības saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES, un uz jebkuru saistīto FTI, CCP apkalpotiem finanšu tirgiem un finanšu sistēmu kopumā; |
| --- | --- |

(b)

ietekmi, kāda noregulējuma plāna īstenošanai būtu uz tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem, tostarp, ja tīrvērtes dalībniekiem, visticamāk, varētu piemērot atveseļošanas pasākumus vai noregulējuma darbības saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES, un uz jebkuru saistīto FTI, CCP apkalpotiem finanšu tirgiem un finanšu sistēmu kopumā;

| (c) | veidu un apstākļus, kādos CCP var pieteikties centrālās bankas mehānismu izmantošanai, un tādu aktīvu apzināšanu, attiecībā uz kuriem tiek sagaidīts, ka tie tiks kvalificēti kā nodrošinājums. |
| --- | --- |

(c)

veidu un apstākļus, kādos CCP var pieteikties centrālās bankas mehānismu izmantošanai, un tādu aktīvu apzināšanu, attiecībā uz kuriem tiek sagaidīts, ka tie tiks kvalificēti kā nodrošinājums.

4.   Noregulējuma plānā neparedz šādus atbalsta veidus:

| (a) | finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem; |
| --- | --- |

(a)

finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem;

| (b) | centrālās bankas ārkārtas likviditātes palīdzību; |
| --- | --- |

(b)

centrālās bankas ārkārtas likviditātes palīdzību;

| (c) | centrālās bankas likviditātes palīdzību, kas tiek sniegta ar nestandarta nosacījumiem attiecībā uz nodrošinājumu, termiņu un procentu likmi. |
| --- | --- |

(c)

centrālās bankas likviditātes palīdzību, kas tiek sniegta ar nestandarta nosacījumiem attiecībā uz nodrošinājumu, termiņu un procentu likmi.

4.a
     
  Noregulējuma iestāde piesardzīgi izdara pieņēmumus attiecībā uz to, kādā apmērā kā noregulējuma instrumenti ir pieejami finanšu resursi, kas varētu būt vajadzīgi, lai sasniegtu noregulējuma mērķus, un kādā apmērā, pēc iestādes aplēsēm, saskaņā ar CCP noteikumiem un mehānismiem resursi varētu būt pieejami, sākoties noregulējumam. Šo piesardzīgo pieņēmumu pamatā ir rezultāti, kas iegūti jaunākajos spriedzes testos, kuri veikti saskaņā ar 5. panta 2.a punktu, un attiecīgie pieņēmumi ir spēkā arī ārkārtēju tirgus apstākļu gadījumos, kad papildus notiek viena vai vairāku CCP atveseļošana vai noregulējums, cita starpā arī tad, ja līdz ar diviem tīrvērtes dalībniekiem, ar kuriem CCP ir vislielākais riska darījumu īpatsvars, savas saistības nav izpildījis vēl viens vai vairāki tīrvērtes dalībnieki.

5.   Noregulējuma iestādes pārskata noregulējuma plānus un vajadzības gadījumā tos atjaunina vismaz reizi gadā un jebkurā gadījumā pēc izmaiņām CCP juridiskajā vai organizatoriskajā struktūrā, tā darījumdarbībā vai finansiālajā stāvoklī vai jebkurām citām izmaiņām, kas būtiski ietekmē plāna efektivitāti.

CCP un kompetentās iestādes nekavējoties informē noregulējuma iestādes par visām šādām izmaiņām.

5.a
     
  Atveseļošanas plānā jo īpaši skaidri nošķir — ja vien tas praktiski iespējams, pa atsevišķām nodaļām — scenārijus, kuru pamatā ir attiecīgi šā panta 3. punkta a) apakšpunkta i), ii) un iii) daļā minētie gadījumi.

6.   Noregulējuma plānā konkrēti norāda, kādos apstākļos un pēc kāda scenārija tiek izmantoti noregulējuma instrumenti un noregulējuma pilnvaras. Noregulējuma plānā iekļauj šādu informāciju, ko attiecīgā gadījumā, ja tas iespējams, izsaka skaitliskā izteiksmē:

| (a) | plāna galveno elementu kopsavilkums
  , nošķirot saistību neizpildes gadījumus, gadījumus, kuriem nav sakara ar saistību neizpildi, un abējādus gadījumus
  ; |
| --- | --- |

(a)

plāna galveno elementu kopsavilkums
  , nošķirot saistību neizpildes gadījumus, gadījumus, kuriem nav sakara ar saistību neizpildi, un abējādus gadījumus
  ;

| (b) | kopsavilkums par būtiskām izmaiņām, kas CCP skārušas, kopš noregulējuma plāns atjaunots iepriekšējo reizi; |
| --- | --- |

(b)

kopsavilkums par būtiskām izmaiņām, kas CCP skārušas, kopš noregulējuma plāns atjaunots iepriekšējo reizi;

| (c) | uzskatāmi izklāstīts, kā varētu vajadzīgajā apmērā juridiski un ekonomiski nodalīt CCP kritiski svarīgās funkcijas no citām funkcijām, lai nodrošinātu to nepārtrauktību, sākoties jebkāda veida noregulējumam, cita starpā arī tad, ja CCP ir nonācis grūtībās; |
| --- | --- |

(c)

uzskatāmi izklāstīts, kā varētu vajadzīgajā apmērā juridiski un ekonomiski nodalīt CCP kritiski svarīgās funkcijas no citām funkcijām, lai nodrošinātu to nepārtrauktību, sākoties jebkāda veida noregulējumam, cita starpā arī tad, ja CCP ir nonācis grūtībās;

| (d) | paredzamais
  īstenošanas
  termiņš katram plāna būtiskajam aspektam
  , tostarp CCP finanšu resursu papildināšanai
  ; |
| --- | --- |

(d)

paredzamais
  īstenošanas
  termiņš katram plāna būtiskajam aspektam
  , tostarp CCP finanšu resursu papildināšanai
  ;

| (e) | saskaņā ar 16. pantu veiktā noregulējamības novērtējuma detalizēts apraksts; |
| --- | --- |

(e)

saskaņā ar 16. pantu veiktā noregulējamības novērtējuma detalizēts apraksts;

| (f) | aprakstīti pasākumi, kas veicami saskaņā ar 17. pantu, lai pārvarētu vai novērstu šķēršļus noregulējumam, kuri konstatēti saskaņā ar 16. pantu veiktā novērtējuma rezultātā; |
| --- | --- |

(f)

aprakstīti pasākumi, kas veicami saskaņā ar 17. pantu, lai pārvarētu vai novērstu šķēršļus noregulējumam, kuri konstatēti saskaņā ar 16. pantu veiktā novērtējuma rezultātā;

| (g) | aprakstītas CCP kritiski svarīgo funkciju un aktīvu vērtības un tirgspējas noteikšanas procedūras; |
| --- | --- |

(g)

aprakstītas CCP kritiski svarīgo funkciju un aktīvu vērtības un tirgspējas noteikšanas procedūras;

| (h) | detalizēti aprakstīti mehānismi, ar ko tiks nodrošināts, ka 14. pantā prasītā informācija ir atjaunināta un vienmēr ir pieejama noregulējuma iestādēm; |
| --- | --- |

(h)

detalizēti aprakstīti mehānismi, ar ko tiks nodrošināts, ka 14. pantā prasītā informācija ir atjaunināta un vienmēr ir pieejama noregulējuma iestādēm;

| (i) | paskaidrojums par to, kā varētu finansēt noregulējuma darbības, nerēķinoties ar 4. punktā minētajiem elementiem; |
| --- | --- |

(i)

paskaidrojums par to, kā varētu finansēt noregulējuma darbības, nerēķinoties ar 4. punktā minētajiem elementiem;

| (j) | detalizēti aprakstītas dažādas noregulējuma stratēģijas, ko varētu piemērot atšķirīgu iespējamo scenāriju gadījumos, un norādīti to attiecīgie īstenošanas termiņi; |
| --- | --- |

(j)

detalizēti aprakstītas dažādas noregulējuma stratēģijas, ko varētu piemērot atšķirīgu iespējamo scenāriju gadījumos, un norādīti to attiecīgie īstenošanas termiņi;

| (k) | apraksts par kritiski svarīgu savstarpējo sasaisti starp CCP un citiem tirgus dalībniekiem
  , tostarp par savstarpējo sasaisti grupas struktūrā, par sadarbspējas mehānismiem un par sasaisti ar citām FTI, izklāstot arī to, kā šādu sasaisti varētu mazināt
  ; |
| --- | --- |

(k)

apraksts par kritiski svarīgu savstarpējo sasaisti starp CCP un citiem tirgus dalībniekiem
  , tostarp par savstarpējo sasaisti grupas struktūrā, par sadarbspējas mehānismiem un par sasaisti ar citām FTI, izklāstot arī to, kā šādu sasaisti varētu mazināt
  ;

| (l) | aprakstītas dažādas iespējas, kā nodrošināt:






  i. | ka ir pieejami maksājumu un tīrvērtes pakalpojumi un citas infrastruktūras; |
| --- | --- | --- |

(l)

aprakstītas dažādas iespējas, kā nodrošināt:

i.

ka ir pieejami maksājumu un tīrvērtes pakalpojumi un citas infrastruktūras;

| ii. | ka var laicīgi izpildīt pienākumus pret tīrvērtes dalībniekiem
  un to klientiem
  un pret visām saistītajām FTI; |
| --- | --- |

ii.

ka var laicīgi izpildīt pienākumus pret tīrvērtes dalībniekiem
  un to klientiem
  un pret visām saistītajām FTI;

| iii. | ka tīrvērtes dalībniekiem
  un to klientiem pārredzami un bez diskriminācijas
  ir pieejami vērtspapīru vai naudas konti, kurus sniedz CCP, un vērtspapīru vai naudas nodrošinājums, ko sniedz centrālajam darījumu partnerim un ko centrālais darījumu partneris tur, un kas šādiem dalībniekiem pienākas; |
| --- | --- |

iii.

ka tīrvērtes dalībniekiem
  un to klientiem pārredzami un bez diskriminācijas
  ir pieejami vērtspapīru vai naudas konti, kurus sniedz CCP, un vērtspapīru vai naudas nodrošinājums, ko sniedz centrālajam darījumu partnerim un ko centrālais darījumu partneris tur, un kas šādiem dalībniekiem pienākas;

| iv. | ka CCP un citu FTI sasaiste nepārtraukti darbojas; |
| --- | --- |

iv.

ka CCP un citu FTI sasaiste nepārtraukti darbojas;

| v. | ka ir iespējas pārnest tīrvērtes dalībnieku
  klientu un netiešo klientu aktīvus un
  pozīcijas
  , kā tas norādīts Regulas (ES) Nr. 648/2012 39. pantā
  ; |
| --- | --- |

v.

ka ir iespējas pārnest tīrvērtes dalībnieku
  klientu un netiešo klientu aktīvus un
  pozīcijas
  , kā tas norādīts Regulas (ES) Nr. 648/2012 39. pantā
  ;

| vi. | ka CCP saglabā licences, atļaujas, atzīšanu un juridisko apzīmējumu, ja tas ir vajadzīgs, lai CCP turpinātu pildīt kritiski svarīgās funkcijas, cita starpā atzīšanu, ko ir saņēmis, lai būtu piemērojami attiecīgie norēķinu galīguma noteikumi un īstenotos dalība citās FTI vai sasaiste ar tām; |
| --- | --- |

vi.

ka CCP saglabā licences, atļaujas, atzīšanu un juridisko apzīmējumu, ja tas ir vajadzīgs, lai CCP turpinātu pildīt kritiski svarīgās funkcijas, cita starpā atzīšanu, ko ir saņēmis, lai būtu piemērojami attiecīgie norēķinu galīguma noteikumi un īstenotos dalība citās FTI vai sasaiste ar tām;

| (la) | aprakstīta pieeja, ar kādu noregulējuma iestāde plāno noteikt visu to līgumu darbības jomu un vērtību, kuru darbība tiks izbeigta saskaņā ar 29. pantu; |
| --- | --- |

(la)

aprakstīta pieeja, ar kādu noregulējuma iestāde plāno noteikt visu to līgumu darbības jomu un vērtību, kuru darbība tiks izbeigta saskaņā ar 29. pantu;

| (m) | analizēta plāna ietekme uz CCP darbiniekiem, tostarp jebkādu saistīto izmaksu novērtējums, un aprakstītas procedūras, kas paredzētas apspriedēm ar personālu noregulējuma gaitā, ņemot vērā valstu noteikumus un sistēmas dialoga risināšanai ar sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

(m)

analizēta plāna ietekme uz CCP darbiniekiem, tostarp jebkādu saistīto izmaksu novērtējums, un aprakstītas procedūras, kas paredzētas apspriedēm ar personālu noregulējuma gaitā, ņemot vērā valstu noteikumus un sistēmas dialoga risināšanai ar sociālajiem partneriem;

| (n) | plāns saziņai ar plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrību
  , lai būtu nodrošināta pēc iespējas lielāka pārredzamība
  ; |
| --- | --- |

(n)

plāns saziņai ar plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrību
  , lai būtu nodrošināta pēc iespējas lielāka pārredzamība
  ;

| (o) | aprakstītas operācijas un sistēmas, kas ir būtiskas CCP operacionālo procesu nepārtrauktas darbības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

(o)

aprakstītas operācijas un sistēmas, kas ir būtiskas CCP operacionālo procesu nepārtrauktas darbības nodrošināšanai;

| (oa) | aprakstīts, kā notiks informācijas apmaiņa noregulējuma kolēģijā pirms noregulējuma sākšanas un noregulējuma procesā, ievērojot rakstisko kārtību un procedūras, ar ko nosaka 4. panta 1. punktā minēto noregulējuma kolēģiju darbību. |
| --- | --- |

(oa)

aprakstīts, kā notiks informācijas apmaiņa noregulējuma kolēģijā pirms noregulējuma sākšanas un noregulējuma procesā, ievērojot rakstisko kārtību un procedūras, ar ko nosaka 4. panta 1. punktā minēto noregulējuma kolēģiju darbību.

Attiecīgajam CCP dara zināmu 6. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju. Savu atzinumu par noregulējuma plānu CCP noregulējuma iestādei var sniegt rakstiski. Šo atzinumu iekļauj plānā.

7.   Noregulējuma iestādes var pieprasīt, lai CCP tām sniedz detalizētu uzskaiti par līgumiem, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 29. pantā un kuros tas ir līgumslēdzēja puse. Noregulējuma iestādes var noteikt konkrētu termiņu šīs uzskaites iesniegšanai un var noteikt atšķirīgus termiņus dažādiem līgumu veidiem.

7.a
     
  CCP noregulējuma iestāde cieši sadarbojas ar CCP tīrvērtes dalībnieku noregulējuma iestādēm, lai nodrošinātu, ka nekas nekavē noregulējuma īstenošanu.

8.   EVTI, pēc apspriešanās ar ESRK un ņemot vērā attiecīgos noteikumus Komisijas Deleģētajā regulā (ES) .../2016, ar ko papildina Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Direktīvas 2014/59/ES 10. panta 9. punktu
  , un ievērojot proporcionalitātes principu
  , izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai sīkāk precizētu noregulējuma plāna saturu saskaņā ar 6. punktu.

Izstrādājot regulatīvo tehnisko standartu projektu, EVTI pienācīgi ņem vērā to, cik atšķirīgs Savienībā ir valstu tiesiskais regulējums, jo īpaši tiesību akti, kas reglamentē maksātnespēju, un pienācīgi ņem vērā arī to, cik dažādi gan lieluma ziņā, gan pēc būtības ir CCP, kuri Savienībā veic darījumdarbību.

EVTI minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus līdz [PB: lūgums ievietot datumu: divpadsmit mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] iesniedz Komisijai.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru pieņemt regulatīvos tehniskos standartus, kas minēti šā punkta pirmajā daļā.

14. pants

CCP pienākums sadarboties un sniegt informāciju

CCP vajadzības gadījumā sadarbojas, sagatavojot noregulējuma plānus, un pats vai ar kompetentās iestādes starpniecību sniedz noregulējuma iestādēm visu informāciju, kura ir vajadzīga šo plānu izstrādei un īstenošanai, tostarp informāciju un analīzi, kas norādīta pielikuma B iedaļā.

Kompetentās iestādes sniedz noregulējuma iestādēm visu šā panta pirmajā daļā minēto informāciju, kas jau ir kompetento iestāžu rīcībā.

CCP laicīgi īsteno informācijas apmaiņu ar kompetentajām iestādēm un EVTI, lai būtu vieglāk saskaņā ar šīs regulas 9. un 10. pantu izvērtēt CCP riska profilu un savstarpējo sasaisti ar citām finanšu tirgus infrastruktūrām, citām finanšu iestādēm un ar finanšu sistēmu kopumā.

15. pants

Noregulējuma plānu koordinēšanas procedūra

1.   Noregulējuma kolēģija pieņem kopīgu lēmumu par noregulējuma plānu un jebkādām tā izmaiņām četru mēnešu laikā no dienas, kad noregulējuma iestāde ir nosūtījusi šo plānu, kā minēts 2. punktā.

2.   Noregulējuma iestāde iesniedz noregulējuma kolēģijai noregulējuma projekta plānu un sniedz informāciju, kas paredzēta saskaņā ar 14. pantu, un jebkādu noregulējuma kolēģijai nozīmīgu papildu informāciju.

Noregulējuma iestāde nodrošina, lai saskaņā ar šo pantu EVTI saņemtu visu informāciju, kas EVTI ir vajadzīga savu funkciju izpildei.

3.   Noregulējuma iestāde var nolemt noregulējuma plāna izstrādes un pārskatīšanas procesā iesaistīt trešās valsts iestādes, ja vien tās atbilst 71. pantā noteiktajām konfidencialitātes prasībām un darbojas jurisdikcijās, kurās darījumdarbību veic šādas vienības:

| i. | attiecīgā gadījumā — CCP mātesuzņēmums; |
| --- | --- |

i.

attiecīgā gadījumā — CCP mātesuzņēmums;

| ii. | tīrvērtes dalībnieki
  , ar kuriem CCP ir būtisks riska darījumu apjoms
  ; |
| --- | --- |

ii.

tīrvērtes dalībnieki
  , ar kuriem CCP ir būtisks riska darījumu apjoms
  ;

| iii. | attiecīgā gadījumā — CCP meitasuzņēmumi; |
| --- | --- |

iii.

attiecīgā gadījumā — CCP meitasuzņēmumi;

| iv. | citi centrālajam darījumu partnerim kritisku svarīgu pakalpojumu sniedzēji; |
| --- | --- |

iv.

citi centrālajam darījumu partnerim kritisku svarīgu pakalpojumu sniedzēji;

| iva. | CCP, kas izveidojis sadarbspējas mehānismus ar CCP. |
| --- | --- |

iva.

CCP, kas izveidojis sadarbspējas mehānismus ar CCP.

4.   EVTI pēc noregulējuma iestādes pieprasījuma var palīdzēt noregulējuma kolēģijai pieņemt kopīgu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 31. panta c) punktu.

5.   Ja četru mēnešu laikā pēc dienas, kad nosūtīts noregulējuma plāns, noregulējuma kolēģija nav spējusi pieņemt kopīgu lēmumu, noregulējuma iestāde pieņem pati savu lēmumu par noregulējuma plānu. Noregulējuma iestāde pieņem lēmumu, ņemot vērā pārējo
  noregulējuma
  kolēģijas locekļu viedokļus, kas pausti norādīto četru mēnešu laikā. Noregulējuma iestāde rakstiski paziņo šo lēmumu CCP, attiecīgā gadījumā tā mātesuzņēmumam un pārējiem
  noregulējuma
  kolēģijas locekļiem.

6.   Ja minētā četru mēnešu termiņa beigās kāds no noregulējuma kolēģijas locekļiem
  , pārstāvot kolēģijas locekļu vienkāršu vairākumu,
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu ir iesniedzis EVTI izskatīšanai jautājumu par noregulējuma plānu, CCP noregulējuma iestāde gaida lēmumu, ko EVTI var pieņemt saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu, un savu lēmumu pieņem saskaņā ar EVTI lēmumu.

Četru mēnešu laikposmu uzskata par samierināšanas posmu Regulas (ES) Nr. 1095/2010 nozīmē. EVTI pieņem lēmumu viena mēneša laikā pēc tam, kad šis jautājums tai iesniegts. Pēc četru mēnešu laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas jautājumus EVTI neiesniedz. Ja EVTI nepieņem lēmumu viena mēneša laikā, piemēro noregulējuma iestādes lēmumu.

7.   Ja tiek pieņemts kopīgs lēmums saskaņā ar 1. punktu un noregulējuma iestāde saskaņā ar 6. punktu uzskata, ka jautājums, par ko nav panākta vienošanās, apdraud noregulējuma iestādes dalībvalsts fiskālo atbildību, CCP noregulējuma iestāde sāk atkārtoti vērtēt noregulējuma plānu.

II NODAĻA

II NODAĻA

Noregulējamība

Noregulējamība

16. pants

Noregulējamības novērtējums

1.   Noregulējuma iestāde sadarbībā ar noregulējuma kolēģiju saskaņā ar 17. pantu novērtē, cik lielā mērā CCP ir noregulējams, neuzņemoties neko no turpmāk minētā:

| (a) | ▌finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem; |
| --- | --- |

(a)

▌finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem;

| (b) | centrālās bankas ārkārtas likviditātes palīdzību; |
| --- | --- |

(b)

centrālās bankas ārkārtas likviditātes palīdzību;

| (c) | centrālās bankas likviditātes palīdzību, kas tiek sniegta ar nestandarta nosacījumiem attiecībā uz nodrošinājumu, termiņu un procentu likmi. |
| --- | --- |

(c)

centrālās bankas likviditātes palīdzību, kas tiek sniegta ar nestandarta nosacījumiem attiecībā uz nodrošinājumu, termiņu un procentu likmi.

2.   Tiek uzskatīts, ka CCP ir noregulējams, ja noregulējuma iestāde uzskata, ka to patiešām ir iespējams vai nu likvidēt saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, vai arī noregulēt, izmantojot noregulējuma instrumentus un īstenojot noregulējuma pilnvaras, vienlaikus nodrošinot CCP kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību un
  iztiekot bez publiskā sektora līdzekļu izmantošanas, un
  , ciktāl vien iespējams, nepieļaujot būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu sistēmu.

Nelabvēlīgā ietekme, kas minēta pirmajā daļā, iekļauj plašāka mēroga finanšu nestabilitāti vai sistēmas mēroga notikumus jebkurā dalībvalstī.

Ja noregulējuma iestāde uzskata, ka CCP noregulējums nav iespējams, tā par to laikus informē EVTI.

3.   Pēc noregulējuma iestādes pieprasījuma CCP pierāda, ka:

| (a) | nav šķēršļu īpašumtiesību instrumentu vērtības samazināšanai pēc noregulējuma pilnvaru izmantošanas, neatkarīgi no tā, vai ir pilnībā izmantotas nenomaksātās līgumsaistības vai citi pasākumi CCP atveseļošanas plānā; |
| --- | --- |

(a)

nav šķēršļu īpašumtiesību instrumentu vērtības samazināšanai pēc noregulējuma pilnvaru izmantošanas, neatkarīgi no tā, vai ir pilnībā izmantotas nenomaksātās līgumsaistības vai citi pasākumi CCP atveseļošanas plānā;

| (b) | CCP līgumi ar tīrvērtes dalībniekiem vai trešām personām nedod iespēju šiem tīrvērtes dalībniekiem vai trešām personām sekmīgi apstrīdēt noregulējuma iestādes īstenotās noregulējuma pilnvaras vai kā citādi izvairīties no pakļaušanās šīm pilnvarām. |
| --- | --- |

(b)

CCP līgumi ar tīrvērtes dalībniekiem vai trešām personām nedod iespēju šiem tīrvērtes dalībniekiem vai trešām personām sekmīgi apstrīdēt noregulējuma iestādes īstenotās noregulējuma pilnvaras vai kā citādi izvairīties no pakļaušanās šīm pilnvarām.

4.   Šā panta 1. punktā minētā noregulējamības novērtējuma vajadzībām noregulējuma iestāde attiecīgā gadījumā pārbauda pielikuma C iedaļā norādītos jautājumus.

4.a
     
  EVTI līdz ... [18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] pieņem pamatnostādnes, lai veicinātu uzraudzības un noregulējuma prakses konverģenci attiecībā uz pielikuma C iedaļas piemērošanu.

5.   Noregulējuma iestāde
  sadarbībā ar noregulējuma kolēģiju
  izvērtē iespējas īstenot noregulējumu un to dara tajā pašā laikā, kad saskaņā ar 13. pantu notiek noregulējuma plāna sagatavošana un atjaunināšana.

17. pants

Noregulējamības šķēršļu pārvarēšana vai novēršana

1.   Ja, veicot vērtēšanu saskaņā ar 16. pantu
  un pēc apspriešanās ar noregulējuma kolēģiju,
  noregulējuma iestāde secina, ka pastāv būtiski šķēršļi, kas kavē īstenot CCP noregulējumu, noregulējuma iestāde sadarbībā ar kompetento iestādi ▌sagatavo un iesniedz ziņojumu CCP un noregulējuma kolēģijai.

Pirmajā daļā minētajā ziņojumā analizē ▌šķēršļus, kas apgrūtina noregulējuma instrumentu un noregulējuma pilnvaru efektīvu izmantošanu attiecībā uz CCP, ņem vērā to ietekmi uz CCP darījumdarbības modeli un iesaka mērķtiecīgus pasākumus, ar ko
  tos novērst, ja tas ir iespējams
  .

2.   Šīs regulas 15. pantā noregulējuma iestādēm noteiktās prasības pieņemt kopīgu lēmumu par noregulējuma plāniem pēc šā panta 1. punktā minētā ziņojuma iesniegšanas aptur līdz brīdim, kad noregulējuma iestāde saskaņā ar šā panta 3. punktu ir apstiprinājusi pasākumus, ar kuriem novērst būtiskos šķēršļus, kas kavē noregulējuma īstenošanu, vai ir pieņēmusi lēmumu par alternatīviem pasākumiem saskaņā ar šā panta 4. punktu.

3.   Četru mēnešu laikā pēc dienas, kad iestāde ir saņēmusi saskaņā ar 1. punktu iesniegto ziņojumu, tā ierosina noregulējuma iestādei, kādus pasākumus varētu veikt, lai pārvarētu vai novērstu ziņojumā minētos būtiskos šķēršļus. Noregulējuma iestāde paziņo noregulējuma kolēģijai par jebkuru CCP ierosinātu pasākumu. Noregulējuma iestādes un noregulējuma kolēģija saskaņā ar 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu izvērtē, vai ar šiem pasākumiem minētos šķēršļus var efektīvi pārvarēt vai novērst.

4.   Ja noregulējuma iestāde
  , ņemot vērā
  noregulējuma
  kolēģijas viedokli,
  secina, ka ar pasākumiem, ko CCP ierosinājis saskaņā ar 3. punktu, neizdosies efektīvi samazināt vai novērst ziņojumā konstatētos šķēršļus, noregulējuma iestāde nosaka alternatīvus pasākumus, par kuriem tā paziņo noregulējuma kolēģijai, lai pieņemtu kopīgu lēmumu saskaņā ar 18. pantu.

Alternatīvajos pasākumos, kas minēti pirmajā daļā, ir ņemti vērā šādi aspekti:

| (a) | apdraudējums, ko minētie CCP noregulējamības šķēršļi rada finanšu stabilitātei; |
| --- | --- |

(a)

apdraudējums, ko minētie CCP noregulējamības šķēršļi rada finanšu stabilitātei;

| (b) | alternatīvo pasākumu ietekme uz konkrēto CCP, tā tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem, visām saistītajām FTI un iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

(b)

alternatīvo pasākumu ietekme uz konkrēto CCP, tā tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem, visām saistītajām FTI un iekšējo tirgu;

| (ba) | alternatīvo pasākumu ietekme uz integrētu tīrvērtes pakalpojumu sniegšanu dažādiem produktiem un maržas noteikšanu portfeļiem dažādās aktīvu klasēs. |
| --- | --- |

(ba)

alternatīvo pasākumu ietekme uz integrētu tīrvērtes pakalpojumu sniegšanu dažādiem produktiem un maržas noteikšanu portfeļiem dažādās aktīvu klasēs.

Otrās daļas b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā noregulējuma iestāde apspriežas ar kompetento iestādi
  , uzraudzības kolēģiju
  un noregulējuma kolēģiju, un attiecīgā gadījumā
  arī
  ar
  ESRK
  .

5.   Noregulējuma iestāde saskaņā ar 18. pantu pati vai ar kompetentās iestādes starpniecību rakstiski paziņo CCP par alternatīvajiem pasākumiem, kas veicami, lai sasniegtu mērķi — novērstu šķēršļus, kuri kavē noregulējuma īstenošanu. Noregulējuma iestāde pamato, kāpēc ar CCP ierosinātajiem pasākumiem neizdotos novērst šķēršļus, kuri kavē noregulējuma īstenošanu, un kāpēc ar ierosinātajiem alternatīvajiem pasākumiem to varētu izdarīt.

6.   CCP viena mēneša laikā piedāvā plānu
  attiecībā uz to, kā noregulējuma iestādes noteiktajā laikposmā ir iecerējis īstenot alternatīvos pasākumus
  .

7.   
  Tikai
  šā panta 4. punkta piemērošanas nolūkā noregulējuma iestāde
  , savu rīcību koordinējot ar kompetento iestādi,
  var:

| (a) | pieprasīt, lai CCP pārskatītu vai sagatavotu pakalpojuma līgumus — grupas ietvaros vai ar trešām personām —, kuru mērķis ir nodrošināt kritiski svarīgo funkciju izpildi; |
| --- | --- |

(a)

pieprasīt, lai CCP pārskatītu vai sagatavotu pakalpojuma līgumus — grupas ietvaros vai ar trešām personām —, kuru mērķis ir nodrošināt kritiski svarīgo funkciju izpildi;

| (b) | pieprasīt, lai CCP ierobežotu savu individuālo vai kopīgo nesegto riska darījumu maksimālo apmēru; |
| --- | --- |

(b)

pieprasīt, lai CCP ierobežotu savu individuālo vai kopīgo nesegto riska darījumu maksimālo apmēru;

| (c) | pieprasīt, lai CCP mainītu kārtību, kādā tas iekasē un tur maržu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. pantu; |
| --- | --- |

(c)

pieprasīt, lai CCP mainītu kārtību, kādā tas iekasē un tur maržu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. pantu;

| (d) | pieprasīt, lai CCP mainītu Regulas (ES) Nr. 648/2012 42. pantā minētā saistību neizpildes gadījumiem paredzētā fonda sastāvu un skaitlisko apmēru; |
| --- | --- |

(d)

pieprasīt, lai CCP mainītu Regulas (ES) Nr. 648/2012 42. pantā minētā saistību neizpildes gadījumiem paredzētā fonda sastāvu un skaitlisko apmēru;

| (e) | noteikt CCP īpašas papildu prasības par informācijas sniegšanu vai par regulāru informācijas sniegšanu; |
| --- | --- |

(e)

noteikt CCP īpašas papildu prasības par informācijas sniegšanu vai par regulāru informācijas sniegšanu;

| (f) | pieprasīt, lai CCP atbrīvotos no konkrētiem aktīviem; |
| --- | --- |

(f)

pieprasīt, lai CCP atbrīvotos no konkrētiem aktīviem;

| (g) | pieprasīt, lai CCP ierobežotu vai izbeigtu konkrētas darbības, kas jau tiek īstenotas vai ko ir ierosināts īstenot; |
| --- | --- |

(g)

pieprasīt, lai CCP ierobežotu vai izbeigtu konkrētas darbības, kas jau tiek īstenotas vai ko ir ierosināts īstenot;

| (h) | pieprasīt, lai CCP veiktu izmaiņas savā atveseļošanas plānā
  , darbības noteikumos un citās līgumattiecībās
  ; |
| --- | --- |

(h)

pieprasīt, lai CCP veiktu izmaiņas savā atveseļošanas plānā
  , darbības noteikumos un citās līgumattiecībās
  ;

| (i) | ierobežot vai nepieļaut jaunu vai jau iesāktu darījumdarbības virzienu attīstību vai jaunu vai jau esošu pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

(i)

ierobežot vai nepieļaut jaunu vai jau iesāktu darījumdarbības virzienu attīstību vai jaunu vai jau esošu pakalpojumu sniegšanu;

| (j) | pieprasīt mainīt juridisko vai darbības struktūru pašam CCP vai kādai no grupas vienībām, kuru CCP tieši vai netieši kontrolē, un šādu prasību izvirzīt, lai nodrošinātu, ka kritiski svarīgās funkcijas var juridiski un funkcionāli nošķirt no citām funkcijām, piemērojot noregulējuma instrumentus; |
| --- | --- |

(j)

pieprasīt mainīt juridisko vai darbības struktūru pašam CCP vai kādai no grupas vienībām, kuru CCP tieši vai netieši kontrolē, un šādu prasību izvirzīt, lai nodrošinātu, ka kritiski svarīgās funkcijas var juridiski un funkcionāli nošķirt no citām funkcijām, piemērojot noregulējuma instrumentus;

| (k) | pieprasīt, lai CCP izveidotu finanšu pārvaldītāju mātesuzņēmumu dalībvalstīvai šādu Savienības mēroga finanšu pārvaldītāju mātesuzņēmumu; |
| --- | --- |

(k)

pieprasīt, lai CCP izveidotu finanšu pārvaldītāju mātesuzņēmumu dalībvalstīvai šādu Savienības mēroga finanšu pārvaldītāju mātesuzņēmumu;

| (l) | pieprasīt, lai CCP emitētu pasīvus, ko var norakstīt un konvertēt, vai atsevišķi nodala citus līdzekļus, lai palielinātu spēju absorbēt zaudējumus, veikt rekapitalizāciju un papildināt priekšfinansēto līdzekļu apjomu; |
| --- | --- |

(l)

pieprasīt, lai CCP emitētu pasīvus, ko var norakstīt un konvertēt, vai atsevišķi nodala citus līdzekļus, lai palielinātu spēju absorbēt zaudējumus, veikt rekapitalizāciju un papildināt priekšfinansēto līdzekļu apjomu;

| (m) | pieprasīt, lai CCP veiktu citus pasākumus, kuri nodrošina, ka ir pieejams kapitāls, citi pasīvi un līgumi, ar ko var segt zaudējumus, rekapitalizēt CCP vai papildināt priekšfinansēto līdzekļu apjomu. Cita starpā
  tie
  jo īpaši
  var būt pasākumi
  ,
  ar ko cenšas
  sākt atkārtotas sarunas par
  CCP
  emitētiem pasīviem vai pārskatīt līguma noteikumus
  , lai panāktu
  , ka ikviens noregulējuma iestādes lēmums par minētā pasīva, instrumenta vai līguma norakstīšanu, konvertāciju vai pārstrukturēšanu tiek izpildīts, ievērojot tās jurisdikcijas tiesību aktus, kura reglamentē attiecīgo pasīvu vai instrumentu; |
| --- | --- |

(m)

pieprasīt, lai CCP veiktu citus pasākumus, kuri nodrošina, ka ir pieejams kapitāls, citi pasīvi un līgumi, ar ko var segt zaudējumus, rekapitalizēt CCP vai papildināt priekšfinansēto līdzekļu apjomu. Cita starpā
  tie
  jo īpaši
  var būt pasākumi
  ,
  ar ko cenšas
  sākt atkārtotas sarunas par
  CCP
  emitētiem pasīviem vai pārskatīt līguma noteikumus
  , lai panāktu
  , ka ikviens noregulējuma iestādes lēmums par minētā pasīva, instrumenta vai līguma norakstīšanu, konvertāciju vai pārstrukturēšanu tiek izpildīts, ievērojot tās jurisdikcijas tiesību aktus, kura reglamentē attiecīgo pasīvu vai instrumentu;

| (n) | ▌ |
| --- | --- |

(n)

▌

| (na) | ierobežot vai apturēt CCP sadarbspējas sasaisti, ja šāda ierobežošana vai apturēšana ir vajadzīga, lai nepieļautu negatīvo ietekmi, ko uz sadarbspējīgiem CCP varētu radīt noregulējuma instrumentu izmantošana un noregulējuma pilnvaru īstenošana. |
| --- | --- |

(na)

ierobežot vai apturēt CCP sadarbspējas sasaisti, ja šāda ierobežošana vai apturēšana ir vajadzīga, lai nepieļautu negatīvo ietekmi, ko uz sadarbspējīgiem CCP varētu radīt noregulējuma instrumentu izmantošana un noregulējuma pilnvaru īstenošana.

18. pants

Koordinēšanas procedūra, lai pārvarētu vai novērstu šķēršļus noregulējamībai

1.   Noregulējuma kolēģija pieņem kopīgu lēmumu:

| (a) | par noregulējuma īstenošanai būtisku šķēršļu konstatēšanu saskaņā ar 16. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

(a)

par noregulējuma īstenošanai būtisku šķēršļu konstatēšanu saskaņā ar 16. panta 1. punktu;

| (b) | vajadzības gadījumā — par CCP ierosināto pasākumu izvērtēšanu saskaņā ar 17. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

(b)

vajadzības gadījumā — par CCP ierosināto pasākumu izvērtēšanu saskaņā ar 17. panta 3. punktu;

| (c) | par alternatīvajiem pasākumiem, kas ir vajadzīgi saskaņā ar 17. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(c)

par alternatīvajiem pasākumiem, kas ir vajadzīgi saskaņā ar 17. panta 4. punktu.

2.   Kopīgo lēmumu par noregulējuma īstenošanai būtisku šķēršļu konstatēšanu, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, pieņem četru mēnešu laikā pēc tam, kad noregulējuma kolēģijai ir iesniegts 17. panta 1. punktā minētais ziņojums.

Kopīgo lēmumu, kas minēts 1. punkta b) un c) apakšpunktā, pieņem četru mēnešu laikā pēc tam, kad ir iesniegti CCP ierosinātie pasākumi, ar ko novērst šķēršļus, kuri kavē noregulējuma īstenošanu

Kopīgais lēmums, kas minēts 1. punktā, ir pamatots, un noregulējuma iestāde to rakstiski paziņo CCP un attiecīgā gadījumā — tā mātesuzņēmumam.

EVTI pēc noregulējuma iestādes pieprasījuma var palīdzēt noregulējuma kolēģijai pieņemt kopīgu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 31. panta c) punktu.

3.   Ja četru mēnešu laikā pēc dienas, kad ir iesniegts 17. panta 1. punktā paredzētais ziņojums,
  noregulējuma
  kolēģija nav spējusi pieņemt kopīgu lēmumu, noregulējuma iestāde pieņem pati savu lēmumu par attiecīgajiem pasākumiem, kas jāveic saskaņā ar 17. panta 5. punktu. Noregulējuma iestāde pieņem lēmumu, ņemot vērā pārējo
  noregulējuma
  kolēģijas locekļu viedokļus, kas pausti norādīto četru mēnešu laikā.

Noregulējuma iestāde rakstiski paziņo šo lēmumu CCP, attiecīgā gadījumā tā mātesuzņēmumam un pārējiem
  noregulējuma
  kolēģijas locekļiem.

4.   Ja līdz minētā četru mēnešu termiņa beigām
  kāda
  no noregulējuma kolēģijas
  locekļu grupām, pārstāvot kolēģijas locekļu vienkāršu vairākumu,
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu ir iesniedzis EVTI izskatīšanai kādu no 17. panta 7. punkta j), k) vai n) apakšpunktā minētajiem jautājumiem, CCP noregulējuma kolēģija atliek sava lēmuma pieņemšanu un gaida lēmumu, ko EVTI var pieņemt saskaņā ar minētās regulas 19. panta 3. punktu. Šādā gadījumā noregulējuma iestāde savu lēmumu pieņem saskaņā ar EVTI lēmumu.

Četru mēnešu laikposmu uzskata par samierināšanas posmu Regulas (ES) Nr. 1095/2010 nozīmē. EVTI pieņem lēmumu viena mēneša laikā pēc tam, kad šis jautājums tai iesniegts. Pēc četru mēnešu laikposma beigām vai pēc kopīga lēmuma pieņemšanas jautājumus EVTI neiesniedz. Ja EVTI nepieņem lēmumu viena mēneša laikā, piemēro noregulējuma iestādes lēmumu.

IV SADAĻA

IV SADAĻA

AGRĪNA INTERVENCE

AGRĪNA INTERVENCE

19. pants

Agrīnas intervences pasākumi

1.   Ja CCP pārkāpj vai, iespējams, tuvākajā nākotnē varētu pārkāpt prudenciālās prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012,
  vai apdraud globālās finanšu sistēmas, Savienības finanšu sistēmas vai kādas šo sistēmu daļas finanšu stabilitāti,
  vai ja kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka ir citas norādes, kuras liecina par
  tendencēm
  , kas varētu ietekmēt CCP darbības, jo īpaši tā spēju sniegt tīrvērtes pakalpojumus, kompetentā iestāde var:

| (a) | pieprasīt, lai CCP atjauninātu atveseļošanas plānu saskaņā ar
  9. pantu
  , ja apstākļi, kuros bija vajadzīga agrīna intervence, atšķiras no pieņēmumiem, kas izklāstīti sākotnējā atveseļošanas plānā; |
| --- | --- |

(a)

pieprasīt, lai CCP atjauninātu atveseļošanas plānu saskaņā ar
  9. pantu
  , ja apstākļi, kuros bija vajadzīga agrīna intervence, atšķiras no pieņēmumiem, kas izklāstīti sākotnējā atveseļošanas plānā;

| (b) | pieprasīt, lai CCP konkrētā termiņā īstenotu vienu vai vairākus atveseļošanas plānā noteiktos mehānismus vai pasākumus. Ja plāns ir atjaunināts saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu, šie mehānismi vai pasākumi ietver jebkādus atjauninātus mehānismus vai pasākumus; |
| --- | --- |

(b)

pieprasīt, lai CCP konkrētā termiņā īstenotu vienu vai vairākus atveseļošanas plānā noteiktos mehānismus vai pasākumus. Ja plāns ir atjaunināts saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu, šie mehānismi vai pasākumi ietver jebkādus atjauninātus mehānismus vai pasākumus;

| (c) | pieprasīt, lai CCP noskaidrotu 1. punktā minēto pārkāpumu vai iespējamo pārkāpumu iemeslus un sagatavotu rīcības programmu ar atbilstīgiem pasākumiem un termiņiem; |
| --- | --- |

(c)

pieprasīt, lai CCP noskaidrotu 1. punktā minēto pārkāpumu vai iespējamo pārkāpumu iemeslus un sagatavotu rīcības programmu ar atbilstīgiem pasākumiem un termiņiem;

| (d) | pieprasīt, lai CCP sasauktu savu akcionāru sanāksmi, vai — ja CCP šo prasību nepilda, — pati sasaukt šo sanāksmi. Abos gadījumos kompetentā iestāde nosaka darba kārtību, tostarp lēmumus, kuru pieņemšana akcionāriem ir jāapsver; |
| --- | --- |

(d)

pieprasīt, lai CCP sasauktu savu akcionāru sanāksmi, vai — ja CCP šo prasību nepilda, — pati sasaukt šo sanāksmi. Abos gadījumos kompetentā iestāde nosaka darba kārtību, tostarp lēmumus, kuru pieņemšana akcionāriem ir jāapsver;

| (e) | pieprasīt atcelt vai nomainīt vienu vai vairākus valdes vai augstākās vadības locekļus, ja kāda no šīm personām tiek uzskatīta par nepiemērotu savu uzdevumu veikšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 27. pantu; |
| --- | --- |

(e)

pieprasīt atcelt vai nomainīt vienu vai vairākus valdes vai augstākās vadības locekļus, ja kāda no šīm personām tiek uzskatīta par nepiemērotu savu uzdevumu veikšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 27. pantu;

| (f) | pieprasīt mainīt CCP darījumdarbības stratēģiju; |
| --- | --- |

(f)

pieprasīt mainīt CCP darījumdarbības stratēģiju;

| (g) | pieprasīt mainīt CCP juridisko vai darbības struktūru; |
| --- | --- |

(g)

pieprasīt mainīt CCP juridisko vai darbības struktūru;

| (h) | sniegt noregulējuma iestādei visu informāciju, kas vajadzīga CCP noregulējuma plāna atjaunināšanai, lai sagatavotos iespējai, ka nāksies īstenot CCP noregulējumu, un tā aktīvu un pasīvu vērtēšanai saskaņā ar 24. pantu, cita starpā arī informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

(h)

sniegt noregulējuma iestādei visu informāciju, kas vajadzīga CCP noregulējuma plāna atjaunināšanai, lai sagatavotos iespējai, ka nāksies īstenot CCP noregulējumu, un tā aktīvu un pasīvu vērtēšanai saskaņā ar 24. pantu, cita starpā arī informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu pārbaudes uz vietas;

| (i) | vajadzības gadījumā un saskaņā ar 4. punktu pieprasīt CCP atveseļošanas pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

(i)

vajadzības gadījumā un saskaņā ar 4. punktu pieprasīt CCP atveseļošanas pasākumu īstenošanu;

| (j) | pieprasīt, lai CCP atturētos no konkrētu atveseļošanas pasākumu īstenošanas, ja kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka šo pasākumu īstenošanai var būt nelabvēlīga ietekme uz finanšu stabilitāti
  vai ka tas var nepamatoti kaitēt klientu interesēm
  ; |
| --- | --- |

(j)

pieprasīt, lai CCP atturētos no konkrētu atveseļošanas pasākumu īstenošanas, ja kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka šo pasākumu īstenošanai var būt nelabvēlīga ietekme uz finanšu stabilitāti
  vai ka tas var nepamatoti kaitēt klientu interesēm
  ;

| (k) | pieprasīt, lai CCP laicīgi papildinātu savus finanšu resursus; |
| --- | --- |

(k)

pieprasīt, lai CCP laicīgi papildinātu savus finanšu resursus;

| (ka) | kā ārkārtēju un vienreizēju pasākumu atļaut tīrvērtes dalībnieku klientiem pašiem piedalīties izsolēs, atbrīvojot šos klientus no pienākuma izpildīt prudenciālās prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļas 3. nodaļas noteikumiem, izņemot maržu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. pantā. Tīrvērtes dalībnieki vispusīgi informē šos savus klientus par izsoli un veicina klientu līdzdalību solīšanā. Nepieciešamos klientu maržu maksājumus veic ar saistības pildoša tīrvērtes dalībnieka starpniecību; |
| --- | --- |

(ka)

kā ārkārtēju un vienreizēju pasākumu atļaut tīrvērtes dalībnieku klientiem pašiem piedalīties izsolēs, atbrīvojot šos klientus no pienākuma izpildīt prudenciālās prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļas 3. nodaļas noteikumiem, izņemot maržu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. pantā. Tīrvērtes dalībnieki vispusīgi informē šos savus klientus par izsoli un veicina klientu līdzdalību solīšanā. Nepieciešamos klientu maržu maksājumus veic ar saistības pildoša tīrvērtes dalībnieka starpniecību;

| (kb) | ierobežot vai aizliegt — ciktāl vien tas iespējams, neizraisot tiešu saistību neizpildi, — jebkādu atlīdzību par pašu kapitālu un tam pielīdzināmiem instrumentiem, un tas cita starpā attiecas arī uz CCP dividenžu maksājumiem un atpirkšanas operācijām, un tā var ierobežot, aizliegt vai iesaldēt jebkādus mainīgā atalgojuma maksājumus, kas veicami saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un EBI pamatnostādnēm EBA/GL/2015/22, kā arī diskrecionāro pensijas pabalstu maksājumus vai atlaišanas pabalsta maksājumus vadības locekļiem. |
| --- | --- |

(kb)

ierobežot vai aizliegt — ciktāl vien tas iespējams, neizraisot tiešu saistību neizpildi, — jebkādu atlīdzību par pašu kapitālu un tam pielīdzināmiem instrumentiem, un tas cita starpā attiecas arī uz CCP dividenžu maksājumiem un atpirkšanas operācijām, un tā var ierobežot, aizliegt vai iesaldēt jebkādus mainīgā atalgojuma maksājumus, kas veicami saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un EBI pamatnostādnēm EBA/GL/2015/22, kā arī diskrecionāro pensijas pabalstu maksājumus vai atlaišanas pabalsta maksājumus vadības locekļiem.

2.   Kompetentā iestāde nosaka piemērotu termiņu katram no šiem pasākumiem un pēc šo pasākumu veikšanas novērtē to efektivitāti.

2.a
     
  Maksātnespējas jomā pieņemto valsts tiesību aktu noteikumus, kuri attiecas uz kreditoriem kaitējošu juridisku aktu atzīšanu par spēkā neesošiem vai neizpildāmiem, nepiemēro agrīnās intervences pasākumiem, ko kompetentā iestāde veic saskaņā ar šo regulu.

3.   Kompetentā iestāde var piemērot 1. punkta a) līdz k) apakšpunktā minētos pasākumus tikai pēc tam, kad ir ņemta vērā šo pasākumu ietekme citās dalībvalstīs, kurās CCP darbojas vai sniedz pakalpojumus, jo īpaši tad, ja CCP darbībai ir izšķiroša vai būtiska nozīme vietējiem finanšu tirgiem, tostarp vietām, kurās darījumdarbību veic ar tīrvērtes dalībniekiem saistītas tirdzniecības vietas un FTI.

4.   Kompetentā iestāde 1. punkta i) apakšpunktā minēto pasākumu var piemērot tikai tad, ja šis pasākums ir sabiedrības interesēs un ir vajadzīgs, lai sasniegtu kādu no turpmāk minētajiem mērķiem:

| (a) | saglabāt Savienības finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

(a)

saglabāt Savienības finanšu stabilitāti;

| (b) | saglabāt CCP kritiski svarīgo
  funkciju
  nepārtrauktību
  pārredzami un bez diskriminācijas
  ; |
| --- | --- |

(b)

saglabāt CCP kritiski svarīgo
  funkciju
  nepārtrauktību
  pārredzami un bez diskriminācijas
  ;

| (c) | saglabāt un uzlabot CCP finansiālo noturību. |
| --- | --- |

(c)

saglabāt un uzlabot CCP finansiālo noturību.

Kompetentā iestāde nepiemēro 1. punkta i) apakšpunktā minēto pasākumu attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar cita CCP īpašuma, tiesību vai saistību pārvešanu.

5.   Ja CCP ir sācis īstenot saistību neizpildes gadījumā noteikto secību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 45. pantu, CCP par to bez nepamatotas kavēšanās paziņo kompetentajai iestādei
  un noregulējuma iestādei
  un paskaidro, vai konkrētais gadījums liecina par attiecīgā CCP trūkumiem vai problēmām.

6.   Ja 1. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, kompetentā iestāde par to paziņo EVTI un noregulējuma iestādei un apspriežas ar
  uzraudzības
  kolēģiju.

Pēc minētajiem paziņojumiem un apspriešanās ar
  uzraudzības
  kolēģiju kompetentā iestāde lemj par to, vai piemērot kādu no 1. punktā paredzētajiem pasākumiem. Kompetentā iestāde paziņo
  uzraudzības
  kolēģijai, noregulējuma iestādei un EVTI lēmumu par veicamajiem pasākumiem.

7.   Noregulējuma iestāde pēc paziņojuma, kas minēts 6. punkta pirmajā daļā, var pieprasīt CCP sazināties ar potenciālajiem pircējiem, lai sagatavotos CCP noregulējumam, un iestāde to var darīt, ievērojot 41. pantā izklāstītos nosacījumus un 71. pantā paredzētos konfidencialitātes noteikumus
  , kā arī noteikumus par tirgus izzināšanu, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 596/2014 11. pantā un attiecīgajos deleģētajos un īstenošanas tiesību aktos
  .

20. pants

Augstākās vadības un valdes atcelšana

Ja CCP finansiālais stāvoklis būtiski pasliktinās vai ja CCP pārkāpj tam noteiktās juridiskās prasības, tostarp darbības noteikumus, un ar citiem saskaņā ar 19. pantu veicamiem pasākumiem nepietiek, lai šo situāciju novērstu, kompetentās iestādes var pieprasīt pilnīgu vai daļēju CCP augstākās vadības vai valdes atcelšanu no amata.

Jaunu augstāko vadību vai valdi ieceļ saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 27. pantu, un šādai iecelšanai nepieciešams kompetentās iestādes apstiprinājums vai piekrišana.

IVA SADAĻA

IVA SADAĻA

ZAUDĒJUMU ATGŪŠANA

ZAUDĒJUMU ATGŪŠANA

20.a pants

Īpašumtiesību instrumentu emitēšana saistībā ar nākotnē sagaidāmo peļņu tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, kas cietuši zaudējumus

1.
     
  Ja CCP, kas tiek atveseļots gadījumā, kam nav sakara ar saistību neizpildi, ir izmantojis mehānismus un pasākumus, ar kuriem samazina tās peļņas vērtību, kas CCP ir jāmaksā saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem, un kuri ir izklāstīti CCP atveseļošanas plānā, ievērojot 9. panta 7.e punkta l) apakšpunkta ii) daļas b) punktu, taču nav daļa no Regulas (ES) Nr. 648/2012 45. pantā noteiktās secības saistību neizpildes gadījumā, un tāpēc nav uzsākta noregulējuma procedūra, tad CCP kompetentā iestāde var, tiklīdz ir atjaunots savietotais portfelis, vai nu pieprasīt, lai CCP ar skaidras naudas maksājumiem kompensētu dalībniekiem zaudējumus, ko tie cietuši, vai arī attiecīgā gadījumā pieprasīt, lai CCP emitētu īpašumtiesību instrumentus saistībā ar CCP nākotnē sagaidāmo peļņu.

Īpašumtiesību instrumentu vērtība, ko saistībā ar CCP nākotnē sagaidāmo peļņu emitē katram saistības pildošam tīrvērtes dalībniekam, kurš ir cietis, un kas tam ir atbilstoši jānodod tālāk klientiem, ir samērīga attiecībā pret konkrētā dalībnieka zaudējumiem un ir noteikta, pamatojoties uz vērtēšanu, kura veikta saskaņā ar 24. panta 3. punktu. Šie īpašumtiesību instrumenti to turētājam dod tiesības katru gadu saņemt maksājumus no CCP līdz zaudējumu pilnīgai atgūšanai, bet ne ilgāk kā noteiktu maksimālo gadu skaitu no emitēšanas dienas. Attiecīgu maksimālo daļu no CCP gada peļņas izmanto maksājumiem, kas saistīti ar šiem īpašumtiesību instrumentiem.

2.
     
  Šis pants nemazina tīrvērtes dalībnieku atbildību, kas tiem ir jāuzņemas par zaudējumiem, kurus nevar kompensēt tikai ar saistību neizpildes gadījumā noteiktās secības īstenošanu.

3.
     
  EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu, kādā secībā ir jāizmaksā kompensācija, kāds ir attiecīgais maksimālais gadu skaits un attiecīgā maksimālā daļa no 1. punkta otrajā daļā minētās CCP gada peļņas.

EVTI šos regulatīvo tehnisko standartu projektus līdz [XXX pēc šīs regulas spēkā stāšanās] iesniedz Komisijai.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu šo regulu papildināt, pieņemot šajā punktā minētos regulatīvos tehniskos standartus.

V SADAĻA

V SADAĻA

NOREGULĒJUMS

NOREGULĒJUMS

I NODAĻA

I NODAĻA

Mērķi, nosacījumi un vispārēji principi

Mērķi, nosacījumi un vispārēji principi

21. pants

Noregulējuma mērķi

1.   Izmantojot noregulējuma instrumentus un īstenojot noregulējuma pilnvaras, noregulējuma iestāde ņem vērā visus turpmāk minētos noregulējuma mērķus, tos līdzsvarojot atbilstoši konkrētā gadījuma būtībai un apstākļiem:

| (a) | nodrošināt CCP kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību, jo īpaši:






  (i) | ka laicīgi ir nokārtoti CCP pienākumi pret tīrvērtes dalībniekiem
  un to klientiem
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

nodrošināt CCP kritiski svarīgo funkciju nepārtrauktību, jo īpaši:

(i)

ka laicīgi ir nokārtoti CCP pienākumi pret tīrvērtes dalībniekiem
  un to klientiem
  ;

| (ii) | ka tīrvērtes dalībniekiem nepārtraukti ir pieejami vērtspapīru vai naudas konti, ko sniedz centrālais darījumu partneris, un vērtspapīru vai naudas nodrošinājums, ko CCP tur šādu tīrvērtes dalībnieku vārdā; |
| --- | --- |

(ii)

ka tīrvērtes dalībniekiem nepārtraukti ir pieejami vērtspapīru vai naudas konti, ko sniedz centrālais darījumu partneris, un vērtspapīru vai naudas nodrošinājums, ko CCP tur šādu tīrvērtes dalībnieku vārdā;

| (b) | nodrošināt nepārtrauktu saikni ar citām FTI, kas, rodoties traucējumiem, radītu būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu stabilitāti vai maksājumu, tīrvērtes, norēķinu un reģistrēšanas funkciju laicīgu pabeigšanu; |
| --- | --- |

(b)

nodrošināt nepārtrauktu saikni ar citām FTI, kas, rodoties traucējumiem, radītu būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu stabilitāti vai maksājumu, tīrvērtes, norēķinu un reģistrēšanas funkciju laicīgu pabeigšanu;

| (c) | novērst būtiski nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu sistēmu, tādēļ jo īpaši nepieļaujot finansiālo sarežģījumu kaitīgās ietekmes izplatīšanos
  uz CCP tīrvērtes dalībniekiem, to klientiem vai finanšu sistēmu kopumā, tostarp citām FTI, un saglabājot uzticēšanos tirgum un sabiedrības uzticēšanos
  ; |
| --- | --- |

(c)

novērst būtiski nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu sistēmu, tādēļ jo īpaši nepieļaujot finansiālo sarežģījumu kaitīgās ietekmes izplatīšanos
  uz CCP tīrvērtes dalībniekiem, to klientiem vai finanšu sistēmu kopumā, tostarp citām FTI, un saglabājot uzticēšanos tirgum un sabiedrības uzticēšanos
  ;

| (d) | aizsargāt publiskā sektora līdzekļus, maksimāli samazinot paļaušanos uz finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem
  un nodokļu maksātāju potenciālos zaudējumus
  ; |
| --- | --- |

(d)

aizsargāt publiskā sektora līdzekļus, maksimāli samazinot paļaušanos uz finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem
  un nodokļu maksātāju potenciālos zaudējumus
  ;

| (e) | līdz minimumam samazināt noregulējuma izmaksas visām ieinteresētajām personām un novērst CCP vērtības iznīcināšanu
  , ja vien iznīcināšana nav vajadzīga, lai sasniegtu noregulējuma mērķus
  . |
| --- | --- |

(e)

līdz minimumam samazināt noregulējuma izmaksas visām ieinteresētajām personām un novērst CCP vērtības iznīcināšanu
  , ja vien iznīcināšana nav vajadzīga, lai sasniegtu noregulējuma mērķus
  .

2.   Noregulējamā CCP valde un augstākā vadība sniedz noregulējuma iestādei visu nepieciešamo palīdzību noregulējuma mērķu sasniegšanai.

22. pants

Noregulējuma nosacījumi

1.   Noregulējuma iestāde veic noregulējuma darbību attiecībā uz CCP ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| (a) | CCP nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās, kā to konstatējusi kāda no turpmāk minētajām iestādēm:






  i) | kompetentā iestāde, iepriekš konsultējoties ar noregulējuma iestādi; |
| --- | --- | --- |

(a)

CCP nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās, kā to konstatējusi kāda no turpmāk minētajām iestādēm:

i)

kompetentā iestāde, iepriekš konsultējoties ar noregulējuma iestādi;

| ii) | noregulējuma iestāde, iepriekš konsultējoties ar kompetento iestādi, ja noregulējuma iestādei ir vajadzīgie instrumenti, lai nonāktu pie šāda secinājuma; |
| --- | --- |

ii)

noregulējuma iestāde, iepriekš konsultējoties ar kompetento iestādi, ja noregulējuma iestādei ir vajadzīgie instrumenti, lai nonāktu pie šāda secinājuma;

| (b) | ņemot vērā visus attiecīgos apstākļus, nav pamata uzskatīt, ka ar jebkādiem alternatīviem privātā sektora pasākumiem vai uzraudzības darbību, cita starpā arī ar agrīnās intervences pasākumiem, pieņemamā termiņā varētu izdoties novērst CCP nonākšanu grūtībās;
  un |
| --- | --- |

(b)

ņemot vērā visus attiecīgos apstākļus, nav pamata uzskatīt, ka ar jebkādiem alternatīviem privātā sektora pasākumiem vai uzraudzības darbību, cita starpā arī ar agrīnās intervences pasākumiem, pieņemamā termiņā varētu izdoties novērst CCP nonākšanu grūtībās;
  un

| (c) | noregulējuma darbība ir vajadzīga sabiedrības interesēs, lai sasniegtu noregulējuma mērķus, ja ar
  CCP izveidotajiem līgumiskajiem zaudējumu sadales mehānismiem vai — gadījumos, kad attiecīgajiem mehānismiem nav vispusīga tvēruma — ar
  CCP likvidāciju, ievērojot parasto maksātnespējas procedūru, šie mērķi netiktu īstenoti tikpat lielā mērā. |
| --- | --- |

(c)

noregulējuma darbība ir vajadzīga sabiedrības interesēs, lai sasniegtu noregulējuma mērķus, ja ar
  CCP izveidotajiem līgumiskajiem zaudējumu sadales mehānismiem vai — gadījumos, kad attiecīgajiem mehānismiem nav vispusīga tvēruma — ar
  CCP likvidāciju, ievērojot parasto maksātnespējas procedūru, šie mērķi netiktu īstenoti tikpat lielā mērā.

Šā punkta a) apakšpunkta ii) daļas piemērošanas nolūkā kompetentā iestāde
  pēc savas iniciatīvas nekavējoties sniedz noregulējuma iestādei jebkādu informāciju, kas varētu liecināt, ka CCP nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās
  .
  Turklāt
  kompetentā iestāde
  pēc noregulējuma iestādes pieprasījuma
  sniedz
  tai
  visu
  pārējo
  informāciju, kas vajadzīga novērtējuma veikšanai.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanas nolūkā tiek uzskatīts, ka CCP nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās, ja ir spēkā vismaz viens no turpmāk minētajiem apstākļiem:

| (a) | CCP pārkāpj vai, iespējams, pārkāps atļaujas saņemšanas prasības tādā veidā, kas pamatotu atļaujas anulēšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 20. pantu; |
| --- | --- |

(a)

CCP pārkāpj vai, iespējams, pārkāps atļaujas saņemšanas prasības tādā veidā, kas pamatotu atļaujas anulēšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 20. pantu;

| (b) | CCP nespēj vai, iespējams, nespēs pildīt kādu kritiski svarīgu funkciju; |
| --- | --- |

(b)

CCP nespēj vai, iespējams, nespēs pildīt kādu kritiski svarīgu funkciju;

| (c) | CCP nespēj vai, iespējams, nespēs atjaunot savu dzīvotspēju, īstenojot atveseļošanas pasākumus; |
| --- | --- |

(c)

CCP nespēj vai, iespējams, nespēs atjaunot savu dzīvotspēju, īstenojot atveseļošanas pasākumus;

| (d) | CCP nespēj vai, iespējams, nespēs noteiktajā termiņā samaksāt savus parādus vai citas saistības; |
| --- | --- |

(d)

CCP nespēj vai, iespējams, nespēs noteiktajā termiņā samaksāt savus parādus vai citas saistības;

| (e) | CCP ir vajadzīgs ▌finansiāls atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem. |
| --- | --- |

(e)

CCP ir vajadzīgs ▌finansiāls atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem.

Šā punkta e) apakšpunkta piemērošanas nolūkā
  pasākums nav uzskatāms par
  finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem,
  ja ir izpildīti visi
  turpmāk
  minētie nosacījumi
  :

| i) | tas izpaužas kā valsts garantija likviditātes mehānismiem, ko nodrošina centrālā banka saskaņā ar centrālās bankas nosacījumiem, vai kā valsts garantija no jauna emitētiem pasīviem; |
| --- | --- |

i)

tas izpaužas kā valsts garantija likviditātes mehānismiem, ko nodrošina centrālā banka saskaņā ar centrālās bankas nosacījumiem, vai kā valsts garantija no jauna emitētiem pasīviem;

| ia) | laikā, kad tiek piešķirts finansiālais atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem, nav neviena no šā punkta a), b), c) vai d) apakšpunktā minētajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

ia)

laikā, kad tiek piešķirts finansiālais atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem, nav neviena no šā punkta a), b), c) vai d) apakšpunktā minētajiem apstākļiem;

| ib) | valsts garantijas, kas minētas šā apakšpunkta i) daļā, ir nepieciešamas, lai novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts ekonomikā un lai saglabātu finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

ib)

valsts garantijas, kas minētas šā apakšpunkta i) daļā, ir nepieciešamas, lai novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts ekonomikā un lai saglabātu finanšu stabilitāti.

| ii) | valsts garantijas, kas minētas šā apakspunkta i) daļā,
  drīkst saņemt tikai maksātspējīgi
  CCP ar noteikumu, ka ir piešķirts galīgais apstiprinājums saskaņā ar valsts atbalsta jomā pieņemto Savienības regulējumu,
  ka tās pēc būtības ir piesardzīgas pagaidu garantijas, kas ir
  samērīgas un sniegtas, lai novērstu
  šā apakšpunkta ib) daļā minēto nopietno
  traucējumu sekas, un netiek izmantotas, lai kompensētu zaudējumus, kuri CCP radušies vai varētu rasties nākotnē. |
| --- | --- |

ii)

valsts garantijas, kas minētas šā apakspunkta i) daļā,
  drīkst saņemt tikai maksātspējīgi
  CCP ar noteikumu, ka ir piešķirts galīgais apstiprinājums saskaņā ar valsts atbalsta jomā pieņemto Savienības regulējumu,
  ka tās pēc būtības ir piesardzīgas pagaidu garantijas, kas ir
  samērīgas un sniegtas, lai novērstu
  šā apakšpunkta ib) daļā minēto nopietno
  traucējumu sekas, un netiek izmantotas, lai kompensētu zaudējumus, kuri CCP radušies vai varētu rasties nākotnē.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

3.   Noregulējuma iestāde var veikt noregulējuma darbību arī tad, ja tā uzskata, ka CCP piemēro vai plāno piemērot atveseļošanas pasākumus, kas varētu novērst CCP nonākšanu grūtībās, bet kas rada būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu sistēmu.

3.a
     
  Lēmumu, ar ko noregulējuma iestāde atzīst, ka CCP nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās, var apstrīdēt tikai tad, ja ir pamats uzskatīt, ka šāds lēmums ir bijis patvaļīgs un pieņemšanas brīdī nepamatots, par ko liecinājusi tobrīd viegli pieejamā informācija.

4.   EVTI līdz [PB: lūgums ievietot datumu — 12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] pieņem pamatnostādnes, lai veicinātu uzraudzības un noregulējuma prakses konverģenci attiecībā uz to, kādos apstākļos ir uzskatāms, ka CCP nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās
  , un attiecīgā gadījumā, ja tas nepieciešams, pienācīgi ņem vērā to, cik dažādi gan lieluma ziņā, gan pēc būtības ir CCP, kuri Savienībā veic darījumdarbību
  .

Pieņemot šīs pamatnostādnes, EVTI ņem vērā pamatnostādnes, kas izdotas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 32. panta 6. punktu.

23. pants

Vispārējie noregulējuma principi

Noregulējuma iestāde veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izmantotu 27. pantā minētos noregulējuma instrumentus un īstenotu 48. pantā minētās noregulējuma pilnvaras saskaņā ar šādiem principiem:

| (a) | visas līgumsaistības un citas vienošanās CCP atveseļošanas plānā tiek izpildītas▌, ciktāl tās nav pilnībā izmantotas pirms noregulējuma procedūras uzsākšanas, ja vien
  ārkārtējos apstākļos
  noregulējuma iestāde nekonstatē, ka noregulējuma instrumentu vai noregulējuma pilnvaru izmantošana ir piemērotāka, lai savlaicīgi sasniegtu noregulējuma mērķus; |
| --- | --- |

(a)

visas līgumsaistības un citas vienošanās CCP atveseļošanas plānā tiek izpildītas▌, ciktāl tās nav pilnībā izmantotas pirms noregulējuma procedūras uzsākšanas, ja vien
  ārkārtējos apstākļos
  noregulējuma iestāde nekonstatē, ka noregulējuma instrumentu vai noregulējuma pilnvaru izmantošana ir piemērotāka, lai savlaicīgi sasniegtu noregulējuma mērķus;

| (b) | noregulējamā CCP akcionāri sedz pirmos zaudējumus pēc visu a) apakšpunktā minēto saistību un vienošanos izpildes saskaņā ar minēto apakšpunktu; |
| --- | --- |

(b)

noregulējamā CCP akcionāri sedz pirmos zaudējumus pēc visu a) apakšpunktā minēto saistību un vienošanos izpildes saskaņā ar minēto apakšpunktu;

| (c) | pēc akcionāriem zaudējumus sedz noregulējamā CCP kreditori atbilstoši to prasījumu prioritātes secībai saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, izņemot gadījumus, kad šajā regulā nepārprotami noteikts citādi; |
| --- | --- |

(c)

pēc akcionāriem zaudējumus sedz noregulējamā CCP kreditori atbilstoši to prasījumu prioritātes secībai saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, izņemot gadījumus, kad šajā regulā nepārprotami noteikts citādi;

| (d) | attieksme pret tās pašas kategorijas CCP kreditoriem ir vienlīdzīga; |
| --- | --- |

(d)

attieksme pret tās pašas kategorijas CCP kreditoriem ir vienlīdzīga;

| (e) | nevienam CCP
  akcionāram,
  kreditoram
  , tīrvērtes dalībniekam vai tā klientam
  nerodas lielāki zaudējumi kā tie, kas tam būtu radušies
  , piemērojot 60. panta noteikumus;


  ▌ |
| --- | --- |

(e)

nevienam CCP
  akcionāram,
  kreditoram
  , tīrvērtes dalībniekam vai tā klientam
  nerodas lielāki zaudējumi kā tie, kas tam būtu radušies
  , piemērojot 60. panta noteikumus;

▌

| (f) | tiek nomainīta noregulējamā CCP valde un augstākā vadība, izņemot gadījumus, kad noregulējuma iestāde uzskata, ka valdes un augstākās vadības pilnīga vai daļēja saglabāšana ir nepieciešama noregulējuma mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

(f)

tiek nomainīta noregulējamā CCP valde un augstākā vadība, izņemot gadījumus, kad noregulējuma iestāde uzskata, ka valdes un augstākās vadības pilnīga vai daļēja saglabāšana ir nepieciešama noregulējuma mērķu sasniegšanai;

| (g) | noregulējuma iestādes informē darba ņēmēju pārstāvjus un apspriežas ar tiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi; |
| --- | --- |

(g)

noregulējuma iestādes informē darba ņēmēju pārstāvjus un apspriežas ar tiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi;

| (h) | ja CCP ir daļa no grupas, noregulējuma iestādes ņem vērā ietekmi uz citām grupas vienībām un uz grupu kopumā. |
| --- | --- |

(h)

ja CCP ir daļa no grupas, noregulējuma iestādes ņem vērā ietekmi uz citām grupas vienībām un uz grupu kopumā.

II NODAĻA

II NODAĻA

Vērtēšana

Vērtēšana

24. pants

Vērtēšanas mērķi

1.   Noregulējuma iestādes nodrošina, ka noregulējuma darbība tiek veikta, pamatojoties uz vērtēšanu, ar kuru nodrošina CCP aktīvu, pasīvu, tiesību un pienākumu taisnīgu, piesardzīgu un reālistisku novērtējumu.

2.   Pirms noregulējuma iestāde sāk CCP noregulējumu, tā nodrošina, ka tiek veikta pirmā vērtēšana, lai noteiktu, vai ir izpildīti noregulējuma nosacījumi saskaņā ar 22. panta 1. punktu.

3.   Pēc tam, kad noregulējuma iestāde ir nolēmusi sākt CCP noregulējumu, tā nodrošina, ka tiek veikta otra vērtēšana, lai:

| (a) | iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par attiecīgo noregulējuma darbību, kas ir jāveic; |
| --- | --- |

(a)

iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par attiecīgo noregulējuma darbību, kas ir jāveic;

| (b) | nodrošinātu, ka jebkāds CCP aktīvu un tiesību zaudējums tiek pilnībā atzīts brīdī, kad tiek izmantoti noregulējuma instrumenti; |
| --- | --- |

(b)

nodrošinātu, ka jebkāds CCP aktīvu un tiesību zaudējums tiek pilnībā atzīts brīdī, kad tiek izmantoti noregulējuma instrumenti;

| (c) | iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par to, kādā apmērā anulēt īpašumtiesību instrumentus vai samazināt to vērtību, un lēmumu par to, kāda būs noregulējuma pilnvaru izmantošanas rezultātā emitēto vai pārvesto īpašumtiesību instrumentu vērtība un skaits; |
| --- | --- |

(c)

iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par to, kādā apmērā anulēt īpašumtiesību instrumentus vai samazināt to vērtību, un lēmumu par to, kāda būs noregulējuma pilnvaru izmantošanas rezultātā emitēto vai pārvesto īpašumtiesību instrumentu vērtība un skaits;

| (d) | iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par to, kādā apmērā norakstīt vai konvertēt jebkādas nenodrošinātas saistības, tostarp parāda instrumentus; |
| --- | --- |

(d)

iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par to, kādā apmērā norakstīt vai konvertēt jebkādas nenodrošinātas saistības, tostarp parāda instrumentus;

| (e) | ja izmanto zaudējumu un pozīciju sadales instrumentus — iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par to, kādā apmērā piemērot zaudējumus skarto kreditoru prasījumiem, nenokārtotajām saistībām vai ar CCP saistītajām pozīcijām
  , un lēmuma pieņemšanai par to, kādā apmērā noteikt noregulējuma skaidras naudas pieprasījumu un vai šāds pieprasījums ir nepieciešams
  ; |
| --- | --- |

(e)

ja izmanto zaudējumu un pozīciju sadales instrumentus — iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par to, kādā apmērā piemērot zaudējumus skarto kreditoru prasījumiem, nenokārtotajām saistībām vai ar CCP saistītajām pozīcijām
  , un lēmuma pieņemšanai par to, kādā apmērā noteikt noregulējuma skaidras naudas pieprasījumu un vai šāds pieprasījums ir nepieciešams
  ;

| (f) | ja izmanto pagaidu CCP instrumentu — iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par to, kādus aktīvus, pasīvus, tiesības un pienākumus vai īpašumtiesību instrumentiem var pārvest pagaidu CCP, un iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par to, cik lielu atlīdzību var izmaksāt CCP, kas tiek noregulēts, vai attiecīgā gadījumā īpašumtiesību instrumentu īpašniekiem; |
| --- | --- |

(f)

ja izmanto pagaidu CCP instrumentu — iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par to, kādus aktīvus, pasīvus, tiesības un pienākumus vai īpašumtiesību instrumentiem var pārvest pagaidu CCP, un iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par to, cik lielu atlīdzību var izmaksāt CCP, kas tiek noregulēts, vai attiecīgā gadījumā īpašumtiesību instrumentu īpašniekiem;

| (g) | ja tiek izmantots uzņēmuma pārdošanas instruments — iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par aktīviem, pasīviem, tiesībām un pienākumiem vai īpašumtiesību instrumentiem, kurus var pārvest pircējam, kas ir trešā persona, un vairotu noregulējuma iestādes izpratni par to, ko 40. panta piemērošanas nolūkā nozīmē komerciāli noteikumi; |
| --- | --- |

(g)

ja tiek izmantots uzņēmuma pārdošanas instruments — iegūtu informāciju lēmuma pieņemšanai par aktīviem, pasīviem, tiesībām un pienākumiem vai īpašumtiesību instrumentiem, kurus var pārvest pircējam, kas ir trešā persona, un vairotu noregulējuma iestādes izpratni par to, ko 40. panta piemērošanas nolūkā nozīmē komerciāli noteikumi;

| (ga) | ja noregulējuma iestāde izbeidz kādu no līgumiem, tad attiecīgās cenas pamatā — ciktāl vien iespējams, — ir taisnīga tirgus cena, kas noteikta ar CCP mehānismiem, ievērojot CCP noteikumus, un šo ar citu cenas atklāšanas metodi aizstāj tikai tādā gadījumā, ja to par būtisku uzskata noregulējuma iestāde. |
| --- | --- |

(ga)

ja noregulējuma iestāde izbeidz kādu no līgumiem, tad attiecīgās cenas pamatā — ciktāl vien iespējams, — ir taisnīga tirgus cena, kas noteikta ar CCP mehānismiem, ievērojot CCP noteikumus, un šo ar citu cenas atklāšanas metodi aizstāj tikai tādā gadījumā, ja to par būtisku uzskata noregulējuma iestāde.

Šā panta d) apakšpunkta piemērošanas nolūkā, veicot vērtēšanu, ņem vērā jebkādus zaudējumus, kas tiktu absorbēti, panākot, ka tiek izpildītas tīrvērtes dalībnieku vai trešo personu nenokārtotās saistības pret CCP, un konvertēšanas līmeni, kas jāpiemēro parāda instrumentiem.

4.   Šā panta 2. un 3. punktā minētos vērtējumus saskaņā ar 72. pantu var pārsūdzēt tikai kopā ar lēmumu izmantot noregulējuma instrumentu vai īstenot noregulējuma pilnvaras.

25. pants

Vērtēšanas prasības

1.   Noregulējuma iestāde nodrošina, ka 24. pantā minētās vērtēšanas veic:

| (a) | persona, kas nav atkarīga ne no vienas publiskas iestādes un ne no viena CCP; |
| --- | --- |

(a)

persona, kas nav atkarīga ne no vienas publiskas iestādes un ne no viena CCP;

| (b) | noregulējuma iestāde, ja minētās vērtēšanas nevar veikt a) apakšpunktā minēta persona. |
| --- | --- |

(b)

noregulējuma iestāde, ja minētās vērtēšanas nevar veikt a) apakšpunktā minēta persona.

2.   Tiek uzskatīts, ka 24. punktā minētās vērtēšanas ir galīgas, ja tās veic 1. punkta a) apakšpunktā minēta persona un ja ir izpildītas visas šajā pantā izklāstītās prasības.

3.   Neskarot valsts atbalsta jomā pieņemto Savienības regulējumu, attiecīgā gadījumā galīgās vērtēšanas pamatā ir piesardzīgi pieņēmumi un netiek pieņemts, ka no brīža, kad tiek veikta noregulējuma darbība, ir iespējams ▌finansiālais atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem, centrālās bankas ārkārtas likviditātes palīdzība vai centrālās bankas likviditātes palīdzība, kas tiek sniegta CCP ar nestandarta nosacījumiem attiecībā uz nodrošinājumu, termiņu un procentu likmi. Veicot vērtēšanu, ņem vērā arī iespēju atgūt visus pamatotos izdevumus, kuri CCP, kas tiek noregulēts, ir radušies saskaņā ar 27. panta 9. punktu.

4.   Galīgo vērtēšanu papildina ar šādu CCP rīcībā esošu informāciju:

| (a) | atjauninātu bilanci un pārskatu par CCP finansiālo stāvokli, tostarp par priekšfinansēto līdzekļu apjomu, kas vēl ir pieejams, un par nenokārtotām finanšu saistībām; |
| --- | --- |

(a)

atjauninātu bilanci un pārskatu par CCP finansiālo stāvokli, tostarp par priekšfinansēto līdzekļu apjomu, kas vēl ir pieejams, un par nenokārtotām finanšu saistībām;

| (b) | to līgumu dokumentāciju, kuriem veikta tīrvērte, kā minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 29. pantā; |
| --- | --- |

(b)

to līgumu dokumentāciju, kuriem veikta tīrvērte, kā minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 29. pantā;

| (c) | jebkādu informāciju par aktīvu, pasīvu un pozīciju tirgus vērtību un bilances vērtību, tostarp par attiecīgajiem prasījumiem un saistībām, kas nav nokārtoti attiecībā pret CCP vai kas tam pienākas. |
| --- | --- |

(c)

jebkādu informāciju par aktīvu, pasīvu un pozīciju tirgus vērtību un bilances vērtību, tostarp par attiecīgajiem prasījumiem un saistībām, kas nav nokārtoti attiecībā pret CCP vai kas tam pienākas.

5.   Galīgajā vērtēšanā norāda kreditoru apakšiedalījumu kategorijās atbilstīgi to prioritātes līmeņiem saskaņā ar maksātnespējas jomā piemērojamiem tiesību aktiem. Tajā ietver arī aplēses par to, kāda pieeja tiktu piemērota katrai akcionāru un kreditoru kategorijai, piemērojot principu, kas norādīts 23. panta e) apakšpunktā.

Pirmajā daļā minētā aplēse neietekmē 61. pantā minēto vērtēšanu.

6.   EVTI, ņemot vērā jebkādus regulatīvos tehniskos standartus, kas sagatavoti saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 36. panta 14. un 15. punktu, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu:

| (a) | apstākļus, kādos persona tiek uzskatīta par neatkarīgu gan no noregulējuma iestādes, gan no CCP šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā; |
| --- | --- |

(a)

apstākļus, kādos persona tiek uzskatīta par neatkarīgu gan no noregulējuma iestādes, gan no CCP šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā;

| (b) | CCP aktīvu un pasīvu vērtības noteikšanas metodiku; |
| --- | --- |

(b)

CCP aktīvu un pasīvu vērtības noteikšanas metodiku;

| (c) | kā nošķirt regulas 24. un 61. pantā paredzēto vērtēšanu. |
| --- | --- |

(c)

kā nošķirt regulas 24. un 61. pantā paredzēto vērtēšanu.

EVTI minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus līdz [PB: lūgums norādīt datumu — 12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] iesniedz Komisijai.

Komisija ir pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

26. pants

Provizoriska vērtēšana

1.   Vērtēšanu, kas minēta 24. pantā, ja tā neatbilst 25. panta 2. punktā noteiktajām prasībām, uzskata par provizorisku vērtēšanu.

Provizoriskā vērtēšana cita starpā ietver arī rezervi papildu zaudējumiem un pienācīgu šīs rezerves pamatojumu.

2.   Ja noregulējuma iestādes veic noregulējuma darbību, pamatojoties uz provizorisku vērtēšanu, tās nodrošina, ka galīgā vērtēšana tiek veikta, cik vien drīz tas ir praktiski iespējams.

Noregulējuma iestāde nodrošina, ka ar pirmajā daļā minēto galīgo vērtēšanu:

| (a) | CCP reģistros var pilnībā atzīt jebkādus tā zaudējumus; |
| --- | --- |

(a)

CCP reģistros var pilnībā atzīt jebkādus tā zaudējumus;

| (b) | iegūt informāciju lēmuma pieņemšanai saskaņā ar 3. punktu par kreditoru prasījumu atjaunošanu vai par izmaksātās atlīdzības vērtības palielināšanu. |
| --- | --- |

(b)

iegūt informāciju lēmuma pieņemšanai saskaņā ar 3. punktu par kreditoru prasījumu atjaunošanu vai par izmaksātās atlīdzības vērtības palielināšanu.

3.   Ja galīgās vērtēšanas aplēse par CCP neto aktīvu vērtību ir augstāka nekā provizoriskās vērtēšanas aplēse par CCP neto aktīvu vērtību, noregulējuma iestāde var:

| (a) | palielināt vērtību skarto kreditoru prasījumiem, kas ir norakstīti vai pārstrukturēti; |
| --- | --- |

(a)

palielināt vērtību skarto kreditoru prasījumiem, kas ir norakstīti vai pārstrukturēti;

| (b) | pieprasīt, lai pagaidu CCP attiecībā uz aktīviem, pasīviem, tiesībām un pienākumiem turpina izmaksāt atlīdzību CCP, kas tiek noregulēts, vai attiecīgā gadījumā turpina izmaksāt atlīdzību par īpašumtiesību instrumentiem to īpašniekiem. |
| --- | --- |

(b)

pieprasīt, lai pagaidu CCP attiecībā uz aktīviem, pasīviem, tiesībām un pienākumiem turpina izmaksāt atlīdzību CCP, kas tiek noregulēts, vai attiecīgā gadījumā turpina izmaksāt atlīdzību par īpašumtiesību instrumentiem to īpašniekiem.

4.   EVTI, ņemot vērā jebkādus regulatīvos tehniskos standartus, kas sagatavoti saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 36. panta 15. punktu, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā precizētu metodiku, pēc kuras aprēķināt rezerves papildu zaudējumiem, kas jāiekļauj provizoriskajās vērtēšanās.

EVTI minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus līdz [PB: lūgums norādīt datumu — 12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] iesniedz Komisijai.

Komisija ir pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

III NODAĻA

III NODAĻA

Noregulējuma instrumenti

Noregulējuma instrumenti

1. IEDAĻA

1.

IEDAĻA

VISPĀRĒJI PRINCIPI

VISPĀRĒJI PRINCIPI

27. pants

Vispārējie noteikumi attiecība uz noregulējuma instrumentiem

1.   Noregulējuma iestādes veic noregulējuma darbības, kas minētas 21. pantā, atsevišķi vai jebkādā kombinācijā izmantojot jebkuru no turpmāk minētajiem noregulējuma instrumentiem:

| (a) | pozīciju un zaudējumu sadales instrumenti; |
| --- | --- |

(a)

pozīciju un zaudējumu sadales instrumenti;

| (b) | norakstīšanas un konvertācijas instruments; |
| --- | --- |

(b)

norakstīšanas un konvertācijas instruments;

| (c) | uzņēmuma pārdošanas instruments; |
| --- | --- |

(c)

uzņēmuma pārdošanas instruments;

| (d) | pagaidu CCP instruments; |
| --- | --- |

(d)

pagaidu CCP instruments;

| (e) | jebkurš cits noregulējuma instruments, kas atbilst 21. un 23. panta prasībām. |
| --- | --- |

(e)

jebkurš cits noregulējuma instruments, kas atbilst 21. un 23. panta prasībām.

2.   Sistēmiskas krīzes gadījumā noregulējuma iestāde var sniegt arī ▌finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem, izmantojot valdības stabilizācijas instrumentus saskaņā ar 45., 46. un 47. pantu, ar nosacījumu, ka ir saņemts iepriekšējs un galīgs apstiprinājums saskaņā ar valsts atbalsta jomā pieņemto Savienības regulējumu
  un ka ir izstrādāti vispusīgi pasākumi, ar kuriem patiešām var atgūt līdzekļus, kas attiecīgā laikposmā ir piešķirti
  .

3.   Pirms 1. punktā minēto instrumentu izmantošanas noregulējuma iestāde panāk, ka tiek izpildītas:

| (a) | CCP esošās un atlikušās tiesības, tostarp visas tīrvērtes dalībnieku līgumsaistības izpildīt skaidras naudas pieprasījumus, nodrošināt papildu resursus CCP vai uzņemties saistības nepildošu tīrvērtes dalībnieku pozīcijas, izmantojot izsoles vai citus CCP darbības noteikumos saskaņotas metodes; |
| --- | --- |

(a)

CCP esošās un atlikušās tiesības, tostarp visas tīrvērtes dalībnieku līgumsaistības izpildīt skaidras naudas pieprasījumus, nodrošināt papildu resursus CCP vai uzņemties saistības nepildošu tīrvērtes dalībnieku pozīcijas, izmantojot izsoles vai citus CCP darbības noteikumos saskaņotas metodes;

| (b) | visas esošās un nenokārtotās līgumsaistības, kas uzliek saistības pusēm, kuras nav tīrvērtes dalībnieki, attiecībā uz jebkāda veida finansiālu atbalstu. |
| --- | --- |

(b)

visas esošās un nenokārtotās līgumsaistības, kas uzliek saistības pusēm, kuras nav tīrvērtes dalībnieki, attiecībā uz jebkāda veida finansiālu atbalstu.

Noregulējuma iestāde var likt daļēji izpildīt a) un b) apakšpunktā minētās līgumsaistības, ja saprātīgā termiņā nav iespējams panākt pilnīgu šo līgumsaistību izpildi.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta noteikumiem, noregulējuma iestāde var atturēties panākt attiecīgo spēkā esošo un nenokārtoto saistību daļēju vai pilnīgu izpildi, ja tas ir vajadzīgs, lai nepieļautu būtiski nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu sistēmu vai kaitīgas ietekmes izplatību vai — ja piemērotāk ir izmantot 1. punktā minētos instrumentus, — lai savlaicīgi īstenotu noregulējuma mērķus.

▌6.   Ja tādēļ, ka ir izmantots noregulējuma instruments, kas nav norakstīšanas un konvertācijas instruments, tīrvērtes dalībniekiem rodas zaudējumi, noregulējuma iestāde īsteno pilnvaras norakstīt un konvertēt jebkādus īpašumtiesību instrumentus vai parāda instrumentus, vai citas nenodrošinātas saistības uzreiz pēc noregulējuma instrumenta izmantošanas vai kopā ar to.

7.   Ja izmanto tikai 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētos noregulējuma instrumentus un tikai daļu no noregulējamā CCP aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem pārved saskaņā ar 40. un 42. pantu, CCP atlikušo daļu likvidē saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru.

8.   Maksātnespējas jomā pieņemto valsts tiesību aktu noteikumus, kuri attiecas uz kreditoriem kaitējošu juridisku aktu atzīšanu par spēkā neesošiem vai neizpildāmiem, nepiemēro tā CCP aktīvu, tiesību, pienākumu vai pasīvu pārvedumiem, attiecībā uz kuru tiek izmantoti noregulējuma instrumenti vai valdības finanšu stabilizācijas instrumenti.

9.   Noregulējuma iestāde visus saprātīgos izdevumus 
  — tostarp atbilstošu riska prēmiju —
  , kas radušies saistībā ar noregulējuma instrumentu vai pilnvaru, vai valdības finanšu stabilizācijas instrumentu izmantošanu,
  attiecīgā laikposmā atgūst
  kādā no šiem veidiem:

| (a) | priviliģēta kreditora statusā — no noregulējamā CCP; |
| --- | --- |

(a)

priviliģēta kreditora statusā — no noregulējamā CCP;

| (b) | no atlīdzības, ko izmaksā pircējs, ja ir izmantots uzņēmuma pārdošanas instruments; |
| --- | --- |

(b)

no atlīdzības, ko izmaksā pircējs, ja ir izmantots uzņēmuma pārdošanas instruments;

| (c) | priviliģēta kreditora statusā — no ieņēmumiem, kas gūti, izbeidzot pagaidu CCP darbību; |
| --- | --- |

(c)

priviliģēta kreditora statusā — no ieņēmumiem, kas gūti, izbeidzot pagaidu CCP darbību;

| (ca) | no jebkura tīrvērtes dalībnieka tādā apmērā, kas nepieļauj, ka tīrvērtes dalībniekam rodas lielāki zaudējumi nekā tie, kas tam būtu radušies, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz šo tīrvērtes dalībnieku attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos, vai ja CCP būtu ticis likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru; |
| --- | --- |

(ca)

no jebkura tīrvērtes dalībnieka tādā apmērā, kas nepieļauj, ka tīrvērtes dalībniekam rodas lielāki zaudējumi nekā tie, kas tam būtu radušies, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz šo tīrvērtes dalībnieku attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos, vai ja CCP būtu ticis likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru;

| (cb) | no visiem ieņēmumiem, kuri gūti no valdības stabilizācijas instrumentu izmantošanas, tostarp no ieņēmumiem, kas gūti, pārdodot īpašumtiesību instrumentus saskaņā ar 46. pantu un pārņemot CCP publiskā sektora pagaidu īpašumā saskaņā ar 47. pantu. |
| --- | --- |

(cb)

no visiem ieņēmumiem, kuri gūti no valdības stabilizācijas instrumentu izmantošanas, tostarp no ieņēmumiem, kas gūti, pārdodot īpašumtiesību instrumentus saskaņā ar 46. pantu un pārņemot CCP publiskā sektora pagaidu īpašumā saskaņā ar 47. pantu.

9.a
     
  Nosakot, kādas summas ir jāatgūst saskaņā ar iepriekšējo punktu, noregulējuma iestāde ņem vērā summu, ko CCP klientiem un dalībniekiem būtu nācies iemaksāt gan saskaņā ar CCP noteikumiem un mehānismiem, gan noregulējuma procesā, ja iestādes nebūtu piešķīrušas publiskā sektora atbalstu.

10.   Izmantojot noregulējuma instrumentus, noregulējuma iestādes, pamatojoties uz vērtējumu, kas atbilst 25. pantam, nodrošina pilnīgu zaudējumu sadali,
  savietotā portfeļa atjaunošanu,
  CCP vai pagaidu CCP priekšfinansēto līdzekļu apjoma papildināšanu un CCP vai pagaidu CCP rekapitalizāciju.

27.a pants

Iespēja piešķirt kompensāciju CCP dalībniekiem neattiecas uz zaudējumiem, kas tiem līgumiski ir noteikti saistību neizpildes pārvaldības vai atveseļošanas posmos.

2. IEDAĻA

2.

IEDAĻA

POZĪCIJU SADALES UN ZAUDĒJUMU SADALES INSTRUMENTI

POZĪCIJU SADALES UN ZAUDĒJUMU SADALES INSTRUMENTI

28. pants

Pozīciju un zaudējumu sadales instrumentu mērķis un darbības joma

1.   Noregulējuma iestādes izmanto pozīciju sadales instrumentu saskaņā ar 29. pantu un zaudējumu sadales instrumentu saskaņā ar 30. un 31. pantu.

2.   Instrumentus, kas minēti 1. punktā,
  var izmantot
  attiecībā uz visiem ar tīrvērtes pakalpojumiem saistītiem līgumiem un attiecībā uz centrālajam darījumu partnerim sniegtu nodrošinājumu, kurš ir saistīts ar šiem pakalpojumiem.

3.   Noregulējuma iestādes izmanto pozīciju sadales instrumentu, kas minēts 29. pantā, lai attiecīgā gadījumā no jauna savietotu CCP vai pagaidu CCP portfeli.

Noregulējuma iestādes izmanto zaudējumu sadales instrumentus, kas minēti 30. un 31. pantā, lai īstenotu kādu no turpmāk minētajiem mērķiem:

| (a) | segt CCP zaudējumus, kas izvērtēti saskaņā ar 27. panta 10. punktu; |
| --- | --- |

(a)

segt CCP zaudējumus, kas izvērtēti saskaņā ar 27. panta 10. punktu;

| (b) | atjaunot CCP spēju pienācīgā termiņā pildīt maksājumu saistības; |
| --- | --- |

(b)

atjaunot CCP spēju pienācīgā termiņā pildīt maksājumu saistības;

| (ba) | veicināt savietotā portfeļa atjaunošanu; |
| --- | --- |

(ba)

veicināt savietotā portfeļa atjaunošanu;

| (c) | veicināt savietotā portfeļa atjaunošanu, piešķirot
  CCP
  līdzekļus, lai izpildītu solīšanas piedāvājumu, kas ļauj CCP sadalīt saistību nepildītāju pozīcijas vai veikt maksājumus par līgumiem, kuru darbība ir izbeigta saskaņā ar 29. pantu
  ; |
| --- | --- |

(c)

veicināt savietotā portfeļa atjaunošanu, piešķirot
  CCP
  līdzekļus, lai izpildītu solīšanas piedāvājumu, kas ļauj CCP sadalīt saistību nepildītāju pozīcijas vai veikt maksājumus par līgumiem, kuru darbība ir izbeigta saskaņā ar 29. pantu
  ;

| (d) | sasniegt rezultātus, kas minēti a), b) un c) apakšpunktā, attiecībā uz pagaidu CCP; |
| --- | --- |

(d)

sasniegt rezultātus, kas minēti a), b) un c) apakšpunktā, attiecībā uz pagaidu CCP;

| (e) | atbalstīt CCP darījumdarbības pārvešanu maksātspējīgai trešai personai, izmantojot uzņēmuma pārdošanas instrumentu. |
| --- | --- |

(e)

atbalstīt CCP darījumdarbības pārvešanu maksātspējīgai trešai personai, izmantojot uzņēmuma pārdošanas instrumentu.

29. pants

Līgumu izbeigšana – daļēja vai pilnīga

1.   Noregulējuma iestāde var izbeigt dažus vai visus turpmāk minētos līgumus:

| (a) | saistības nepildoša tīrvērtes dalībnieka līgumus; |
| --- | --- |

(a)

saistības nepildoša tīrvērtes dalībnieka līgumus;

| (b) | skartā tīrvērtes pakalpojuma vai aktīvu klases līgumus; |
| --- | --- |

(b)

skartā tīrvērtes pakalpojuma vai aktīvu klases līgumus;

| (c) | noregulējamā CCP līgumus. |
| --- | --- |

(c)

noregulējamā CCP līgumus.

1.a
     
  Īstenojot savas pilnvaras saskaņā ar 1. punktu, noregulējuma iestāde a), b) un c) apakšpunktā minēto līgumu darbību izbeidz līdzīgā veidā, nediskriminējot nevienu no attiecīgajām līgumslēdzējām pusēm, ja vien tās nav līgumsaistības, kuru izpildi pieņemamā laikposmā panākt nav iespējams.

2.   Noregulējuma iestāde var izbeigt līgumus, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā, tikai tad, ja aktīvu un pozīciju pārvedums šo līgumu rezultātā nav noticis Regulas (ES) Nr. 648/2012 48. panta 5. un 6. punkta nozīmē.

3.   Noregulējuma iestāde visus attiecīgos tīrvērtes dalībniekus informē par to, kurā dienā tiek izbeigts kāds no 1. punktā minētajiem līgumiem.

4.   Pirms 1. punktā minēta līguma izbeigšanas noregulējuma iestāde veic šādus pasākumus:

| (a) | pieprasa, lai noregulējamais CCP noteiktu katra līguma vērtību un atjauninātu katra tīrvērtes dalībnieka konta bilanci; |
| --- | --- |

(a)

pieprasa, lai noregulējamais CCP noteiktu katra līguma vērtību un atjauninātu katra tīrvērtes dalībnieka konta bilanci;

| (b) | nosaka neto maksājamo summu, ko katrs tīrvērtes dalībnieks saņem vai maksā, ņemot vērā jebkādu maksājamu, bet nesamaksātu mainīgo maržu, tostarp mainīgo maržu, kura maksājama a) apakšpunktā minēto līguma vērtēšanu rezultātā; |
| --- | --- |

(b)

nosaka neto maksājamo summu, ko katrs tīrvērtes dalībnieks saņem vai maksā, ņemot vērā jebkādu maksājamu, bet nesamaksātu mainīgo maržu, tostarp mainīgo maržu, kura maksājama a) apakšpunktā minēto līguma vērtēšanu rezultātā;

| (c) | paziņo katram tīrvērtes dalībniekam noteikto neto summu un attiecīgi to iekasē. |
| --- | --- |

(c)

paziņo katram tīrvērtes dalībniekam noteikto neto summu un attiecīgi to iekasē.

Tiklīdz līgums ir izbeigts, noregulējuma iestāde to laicīgi dara zināmu tā klienta kompetentajai iestādei, kurš izraudzīts par C-SNI un kura līgums ir izbeigts.

4.a
     
  Ja noregulējuma iestāde saskaņā ar šo pantu izbeidz kādu no līgumiem, tad attiecīgās cenas pamatā ir taisnīga tirgus cena, kas noteikta ar CCP mehānismiem, ievērojot CCP noteikumus, vai ar citu atbilstošu cenas atklāšanas metodi, ja to par nepieciešamu uzskata noregulējuma iestāde.

5.   Ja saistības pildošs tīrvērtes dalībnieks nespēj samaksāt saskaņā ar 4. punktu noteikto neto summu, noregulējuma iestāde var pieprasīt, lai CCP nostāda šo saistības pildošo tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildes stāvoklī un izmanto tā sākotnējo maržu un iemaksas fondā saistību neizpildes gadījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 45. pantu.

6.   Ja noregulējuma iestāde ir izbeigusi vienu vai vairākus 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto līgumu veidus, tā
  kādu laiku neļauj
  CCP veikt tīrvērti jaunam tāda paša veida līgumam, kāds ir izbeigts.

Noregulējuma iestāde var ļaut CCP atsākt minēto līgumu veidu tīrvērti tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| (a) | CCP atbilst Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

(a)

CCP atbilst Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktajām prasībām;

| (b) | noregulējuma iestāde sagatavo un publicē attiecīgu paziņojumu, izmantojot 70. panta 3. punktā minētos līdzekļus. |
| --- | --- |

(b)

noregulējuma iestāde sagatavo un publicē attiecīgu paziņojumu, izmantojot 70. panta 3. punktā minētos līdzekļus.

30. pants

Jebkādas tādas peļņas vērtības samazinājums,
  kas CCP jāmaksā saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem

  un to klientiem

1.   Noregulējuma iestāde var samazināt CCP maksājumu saistību
  apjomu
  pret saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem
  un to klientiem
  , ja šādas saistības rada peļņa, kas pienākas saskaņā ar CCP procedūrām mainīgās maržas vai ekonomiski
  līdzvērtīga
  maksājuma samaksai.
  Tīrvērtes dalībnieki nekavējoties informē savus klientus par noregulējuma instrumenta izmantošanu un to, kā šāda instrumenta izmantošana viņus ietekmē.

2.   Noregulējuma iestāde aprēķina jebkādu maksājumu saistību samazinājumu, kas minēts 1. punktā, izmantojot objektīvu sadales mehānismu, ko nosaka vērtēšanas procesā, kuru īsteno saskaņā ar 24. panta 3. punktu un par kuru paziņo tīrvērtes dalībniekiem, tiklīdz tiek izmantots noregulējuma instruments. Kopējā neto peļņa, kas jāsamazina katram tīrvērtes dalībniekam, ir proporcionāla summai, kura tam pienākas no CCP.

3.   Maksājamās peļņas vērtības samazinājums stājas spēkā un ir nekavējoties saistošs centrālajam darījumu partnerim un tīrvērtes dalībniekiem no brīža, kad noregulējuma iestāde sākt īstenot noregulējuma darbību.

3.a
     
  Ja tiek izmantotas kādas no šajā pantā minētajām pilnvarām un tas ietekmē par C-SNI izraudzīta klienta pozīcijas, tad tas laicīgi ir jādara zināms attiecīgā klienta kompetentajai iestādei.

4.
     
  Saistības pildošam tīrvērtes dalībniekam nav tiesību iesniegt prasību kādā no turpmākiem tiesvedības procesiem pret CCP vai tās tiesību pārņēmēju, ja šāds process ir ierosināts 1. punktā minētās maksājumu saistību samazināšanas rezultātā.

▌

5.   Ja noregulējuma iestāde tikai daļēji samazina maksājamās peļņas vērtību, atlikusī maksājamā summa joprojām pienākas saistības pildošam tīrvērtes dalībniekam.

5.a
     
  CCP savos darbības noteikumos iekļauj atsauci uz pilnvarām samazināt 1. punktā minētās maksājumu saistības līdz ar atsauci uz citiem līdzīgiem mehānismiem, kas šajos darbības noteikumos ir paredzēti atveseļošanas posmā. CCP nodrošina, lai būtu iedibinātas līgumattiecības, kas ļauj noregulējuma iestādei īstenot savas pilnvaras saskaņā ar šo pantu.

31. pants

Noregulējuma naudas pieprasījums

1.   Noregulējuma iestāde var pieprasīt, lai saistības pildoši tīrvērtes dalībnieki veiktu naudas līdzekļu
  iemaksas
  CCP
  . Šo skaidras naudas iemaksu apjomu noregulējuma iestāde nosaka tā, lai visveiksmīgāk varētu sasniegt 21. panta 1. punktā minētos noregulējuma mērķus
  .

Ja CCP ir vairāki saistību neizpildes fondi, iemaksu summa skaidrā naudā, kas minēti pirmajā daļā, attiecas uz tīrvērtes dalībnieku iemaksu skartā tīrvērtes pakalpojumu vai aktīvu klases saistību neizpildes fondā vai fondos.

Noregulējuma iestāde var izmantot noregulējuma naudas pieprasījumu neatkarīgi no tā, vai ir izsmeltas visas līgumsaistības, saskaņā ar kurām saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem ir jāveic naudas iemaksas.

Noregulējuma iestāde katra saistības pildoša tīrvērtes dalībnieka naudas iemaksas summu nosaka proporcionāli tīrvērtes dalībnieka iemaksai saistību neizpildes gadījumu fondā.

2.   Ja saistības pildošs tīrvērtes dalībnieks nesamaksā prasīto summu, noregulējuma iestāde var pieprasīt, lai CCP nostāda šo saistības pildošo tīrvērtes dalībnieku saistību neizpildes stāvoklī un izmanto tīrvērtes dalībnieka sākotnējo maržu un iemaksu fondā saistību neizpildes gadījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 45. pantu.

2.a
     
  Līdz ar atsauci uz atveseļošanas skaidras naudas pieprasījumiem CCP savos darbības noteikumos iekļauj arī atsauci uz noregulējuma skaidras naudas pieprasījumu un nodrošina, lai būtu noslēgtas līgumattiecības, kas ļauj noregulējuma iestādei īstenot savas pilnvaras saskaņā ar šo pantu.

2.b
     
  Noregulējuma iestāde nosaka, cik apjomīgs noregulējuma skaidras naudas pieprasījums ir jāiekļauj darbības noteikumos, un nodrošina, ka tas ir vismaz līdzvērtīgs tīrvērtes dalībnieka iemaksai fondā, kas izveidots saistību neizpildes gadījumiem.

2.c
     
  Noregulējuma iestāde nosaka, cik apjomīgs noregulējuma skaidras naudas pieprasījums ir jāiekļauj darbības noteikumos.

3. IEDAĻA

3.

IEDAĻA

ĪPAŠUMTIESĪBU INSTRUMENTU UN PARĀDA INSTRUMENTU VAI CITU NENODROŠINĀTU SAISTĪBU NORAKSTĪŠANA UN KONVERTĀCIJA

ĪPAŠUMTIESĪBU INSTRUMENTU UN PARĀDA INSTRUMENTU VAI CITU NENODROŠINĀTU SAISTĪBU NORAKSTĪŠANA UN KONVERTĀCIJA

32. pants

Prasība norakstīt un konvertēt īpašumtiesību instrumentus un parāda instrumentus vai citas nenodrošinātas saistības

1.   Noregulējuma iestāde saskaņā ar 33. pantu izmanto norakstīšanas un konvertācijas instrumentu attiecībā uz noregulējamā CCP emitētajiem īpašumtiesību instrumentiem un parāda instrumentiem, lai absorbētu zaudējumus, rekapitalizētu CCP vai pagaidu CCP vai lai atbalstītu uzņēmuma pārdošanas instrumenta izmantošanu.

▌2.   Pamatojoties uz vērtēšanu, kas veikta saskaņā ar 24. panta 3. punktu, noregulējuma iestāde nosaka:

| (a) | summu, par kādu īpašumtiesību instrumenti un parāda instrumenti vai citas nenodrošinātas saistības ir jānoraksta, ņemot vērā visus zaudējumus, kas ir jāabsorbē, panākot tīrvērtes dalībnieku vai citu trešo personu nenokārtoto saistību izpildi, kas pienākas CCP; |
| --- | --- |

(a)

summu, par kādu īpašumtiesību instrumenti un parāda instrumenti vai citas nenodrošinātas saistības ir jānoraksta, ņemot vērā visus zaudējumus, kas ir jāabsorbē, panākot tīrvērtes dalībnieku vai citu trešo personu nenokārtoto saistību izpildi, kas pienākas CCP;

| (b) | summu, par kādu parāda instrumentus vai citas nenodrošinātās saistības ir jākonvertē par īpašumtiesību instrumentiem, lai atjaunotu CCP vai pagaidu CCP atbilstību prudenciālajām prasībām. |
| --- | --- |

(b)

summu, par kādu parāda instrumentus vai citas nenodrošinātās saistības ir jākonvertē par īpašumtiesību instrumentiem, lai atjaunotu CCP vai pagaidu CCP atbilstību prudenciālajām prasībām.

33. pants

Noteikumi, kas reglamentē īpašumtiesību vai parāda instrumentu vai citu nenodrošināto saistību norakstīšanu vai konvertāciju

1.   Noregulējuma iestāde izmanto norakstīšanas un konvertācijas instrumentu saskaņā ar prasījumu prioritāti parastās maksātnespējas procedūrās.

2.   Pirms parāda instrumentu vai citu nenodrošināto saistību pamatsummas samazināšanas vai konvertēšanas noregulējuma iestāde samazina īpašumtiesību instrumentu nosacīto
  vērtību
  proporcionāli zaudējumiem un vajadzības gadījumā līdz to pilnai vērtībai.

Ja saskaņā ar vērtēšanu, ko veic atbilstīgi 24. panta 3. punktam, CCP saglabā pozitīvu neto vērtību pēc īpašumtiesību instrumentu
  vērtības
  samazinājuma, noregulējuma iestāde anulē minētos īpašumtiesību instrumentus vai attiecīgā gadījumā samazina to vērtību.

3.   Noregulējuma iestāde samazina, konvertē vai gan samazina, gan konvertē parāda instrumentu vai citu nenodrošināto saistību pamatsummu, ciktāl tas ir nepieciešams noregulējuma mērķu sasniegšanai, vajadzības gadījumā līdz minēto instrumentu vai saistību pilnai vērtībai.

4.   Noregulējuma iestāde neizmanto norakstīšanas un konvertācijas instrumentus attiecībā uz šādām saistībām:

| (a) | saistības pret darbiniekiem attiecībā uz uzkrāto algu, pensijas pabalstiem vai citu fiksētu atalgojumu, izņemot atalgojuma mainīgo daļu, ko neregulē darba koplīgums; |
| --- | --- |

(a)

saistības pret darbiniekiem attiecībā uz uzkrāto algu, pensijas pabalstiem vai citu fiksētu atalgojumu, izņemot atalgojuma mainīgo daļu, ko neregulē darba koplīgums;

| (b) | saistības pret komerckreditoriem vai tirdzniecības kreditoriem, kas rodas no CCP ikdienas darba nodrošināšanai kritiski svarīgo preču vai pakalpojumu, tostarp IT pakalpojumu, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas un telpu īres, apkalpošanas un uzturēšanas; |
| --- | --- |

(b)

saistības pret komerckreditoriem vai tirdzniecības kreditoriem, kas rodas no CCP ikdienas darba nodrošināšanai kritiski svarīgo preču vai pakalpojumu, tostarp IT pakalpojumu, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas un telpu īres, apkalpošanas un uzturēšanas;

| (c) | saistības pret nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestādēm ar noteikumu, ka šīs saistības ir prioritāras saistības saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem maksātnespējas jomā; |
| --- | --- |

(c)

saistības pret nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestādēm ar noteikumu, ka šīs saistības ir prioritāras saistības saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem maksātnespējas jomā;

| (d) | saistības pret sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas izraudzīti saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK. |
| --- | --- |

(d)

saistības pret sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas izraudzīti saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK.

5.   Ja tiek samazināta īpašumtiesību instrumenta nosacītā summa vai parāda instrumenta vai citu nenodrošināto saistību pamatsumma, piemēro šādus nosacījumus:

| (a) | šis samazinājums ir pastāvīgs; |
| --- | --- |

(a)

šis samazinājums ir pastāvīgs;

| (b) | instrumenta turētājam nav prasījumu saistībā ar šo samazinājumu, izņemot jau uzkrātās saistības un saistības attiecībā uz atbildību par zaudējumiem, kāda varētu iestāties, ja apelācijas ceļā tiktu apstrīdēta šī samazinājuma un jebkura cita prasījuma likumība, kurš pamatojas uz emitētiem vai saskaņā ar 6. punktu pārvestiem īpašumtiesību instrumentiem; |
| --- | --- |

(b)

instrumenta turētājam nav prasījumu saistībā ar šo samazinājumu, izņemot jau uzkrātās saistības un saistības attiecībā uz atbildību par zaudējumiem, kāda varētu iestāties, ja apelācijas ceļā tiktu apstrīdēta šī samazinājuma un jebkura cita prasījuma likumība, kurš pamatojas uz emitētiem vai saskaņā ar 6. punktu pārvestiem īpašumtiesību instrumentiem;

| (c) | ja šis samazinājums ir tikai daļējs, nolīgumu, kas radīja sākotnējās saistības, turpina piemērot attiecībā uz atlikušo summu, ievērojot visus samazināšanas dēļ nepieciešamos grozījumus minētā nolīguma noteikumos. |
| --- | --- |

(c)

ja šis samazinājums ir tikai daļējs, nolīgumu, kas radīja sākotnējās saistības, turpina piemērot attiecībā uz atlikušo summu, ievērojot visus samazināšanas dēļ nepieciešamos grozījumus minētā nolīguma noteikumos.

Šā punkta a) apakšpunkts neliedz noregulējuma iestādēm piemērot atjaunināšanas mehānismu, lai izmaksātu atlīdzību parāda instrumentu vai citu nenodrošināto saistību turētājiem un pēc tam īpašumtiesību instrumentu turētājiem, ja tiek konstatēts, ka uz provizorisku vērtēšanu balstītais norakstīšanas līmenis pārsniedz nepieciešamo apjomu, ņemot vērā 26. panta 2. punktā minēto galīgo novērtējumu.

6.   Konvertējot parāda instrumentus vai citas nenodrošinātās saistības saskaņā ar 3. punktu, noregulējuma iestāde var pieprasīt CCP vai to mātesuzņēmumiem emitēt vai pārvest īpašumtiesību instrumentus parāda instrumentu vai citu nenodrošināto saistību turētājiem.

7.   Noregulējuma iestāde konvertē parāda instrumentus vai citas nenodrošinātās saistības saskaņā ar 3. punktu tikai tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

| (a) | noregulējuma iestāde ir saņēmusi mātesuzņēmuma kompetentās iestādes piekrišanu, un mātesuzņēmumam ir pienākums emitēt īpašumtiesību instrumentus; |
| --- | --- |

(a)

noregulējuma iestāde ir saņēmusi mātesuzņēmuma kompetentās iestādes piekrišanu, un mātesuzņēmumam ir pienākums emitēt īpašumtiesību instrumentus;

| (b) | īpašumtiesību instrumenti ir emitēti pirms CCP īpašumtiesību instrumentu emisijas, lai valsts vai valsts pārvaldes struktūra sniegtu pašu kapitālu; |
| --- | --- |

(b)

īpašumtiesību instrumenti ir emitēti pirms CCP īpašumtiesību instrumentu emisijas, lai valsts vai valsts pārvaldes struktūra sniegtu pašu kapitālu;

| (c) | konvertācijas koeficients atspoguļo atbilstošu kompensāciju skartajiem parāda turētājiem saskaņā ar pieeju, ko tiem piemēro parastās maksātnespējas procedūrās. |
| --- | --- |

(c)

konvertācijas koeficients atspoguļo atbilstošu kompensāciju skartajiem parāda turētājiem saskaņā ar pieeju, ko tiem piemēro parastās maksātnespējas procedūrās.

Pēc parāda instrumentu vai citu nenodrošināto saistību konvertācijas uz īpašumtiesību instrumentiem, šos īpašumtiesību instrumentus pēc konvertācijas nekavējoties paraksta vai pārved.

8.   Šā panta 7. punkta piemērošanas nolūkā saistībā ar CCP noregulējuma plāna sagatavošanu un uzturēšanu un pilnvarām novērst šķēršļus, kuri kavē īstenot CCP noregulējumu, noregulējuma iestāde nodrošina, ka CCP var jebkurā brīdī emitēt nepieciešamo īpašumtiesību instrumentu daudzumu.

34. pants

Norakstīšanas un konvertācijas sekas

Noregulējuma iestāde pabeidz vai pieprasa, lai tiktu pabeigti visi administratīvie un procedūras uzdevumi, kas vajadzīgi, lai īstenotu norakstīšanas un konvertācijas instrumenta izmantošanu, tostarp:

| (a) | izmaiņas visos attiecīgajos reģistros; |
| --- | --- |

(a)

izmaiņas visos attiecīgajos reģistros;

| (b) | īpašumtiesību instrumentu vai parāda instrumentu svītrošanu no sarakstiem vai izņemšanu no tirdzniecības; |
| --- | --- |

(b)

īpašumtiesību instrumentu vai parāda instrumentu svītrošanu no sarakstiem vai izņemšanu no tirdzniecības;

| (c) | jaunu īpašumtiesību instrumentu iekļaušanu sarakstos vai pielaidi tirdzniecībai; |
| --- | --- |

(c)

jaunu īpašumtiesību instrumentu iekļaušanu sarakstos vai pielaidi tirdzniecībai;

| (d) | jebkura norakstīta parāda instrumenta atkārtotu iekļaušanu sarakstos vai atkārtotu pielaidi tirdzniecībai, nepieprasot publicēt prospektu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK (13). |
| --- | --- |

(d)

jebkura norakstīta parāda instrumenta atkārtotu iekļaušanu sarakstos vai atkārtotu pielaidi tirdzniecībai, nepieprasot publicēt prospektu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK (13).

35. pants

Procesuālo šķēršļu likvidācija norakstīšanai un konvertācijai

Ja piemēro 32. panta 1. punkta otro daļu, kompetentā iestāde pieprasa CCP vai to mātesuzņēmumiem vienmēr uzturēt pietiekamu apjomu ar īpašumtiesību instrumentiem, lai nodrošinātu, ka minētie CCP vai to mātesuzņēmumi var emitēt pietiekami daudz jaunu īpašumtiesību instrumentu un ka efektīvi var emitēt īpašumtiesību instrumentus vai veikt konvertāciju, kuras rezultātā tiek iegūti īpašumtiesību instrumenti.

Noregulējuma iestāde izmanto norakstīšanas un konvertācijas instrumentu neatkarīgi no tā, kādi ir CCP dibināšanas dokumentu vai statūtu noteikumi, tostarp attiecībā uz akcionāru pirmpirkuma tiesībām vai prasību, ka kapitāla palielināšanai vajadzīga akcionāru atļauja.

36. pants

Darījumdarbības reorganizācijas plāna iesniegšana

1.   CCP viena mēneša laikā pēc 32. pantā minēto instrumentu izmantošanas
  izvērtē, kādēļ ir nonācis grūtībās,
  un noregulējuma iestādei iesniedz
  attiecīgu pārskatu līdz ar
  darījumdarbības reorganizācijas plānu, kas sagatavots saskaņā ar 37. pantu. Ja ir piemērojams valsts atbalsta jomā pieņemtais Savienības regulējums, minētais plāns ir saderīgs ar pārstrukturēšanas plānu, kas CCP ir jāiesniedz Komisijai saskaņā ar minēto regulējumu.

Ja tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu noregulējuma mērķus, noregulējuma iestāde var pagarināt pirmajā daļā minēto laikposmu ne vairāk kā par diviem mēnešiem.

2.   Ja par pārstrukturēšanas plānu ir jāpaziņo saistībā ar valsts atbalsta jomā pieņemto Savienības regulējumu, darījumdarbības reorganizācijas plāna iesniegšanu neskar termiņš, kas valsts atbalsta jomā pieņemtajā Savienības regulējumā ir paredzēts attiecībā uz minētā pārstrukturēšanas plāna iesniegšanu.

3.   Noregulējuma iestāde
  pārskatu un
  darījumdarbības reorganizācijas plānu un jebkādus tā labojumus saskaņā ar 38. pantu iesniedz kompetentajai iestādei un noregulējuma kolēģijai.

37. pants

Darījumdarbības reorganizācijas plāna saturs

1.   Darījumdarbības reorganizācijas plānā, kas minēts 36. pantā, nosaka pasākumus, kuru mērķis ir pieņemamā laikposmā atjaunot CCP vai tā darījumdarbības daļas ilgtermiņa dzīvotspēju. Šo pasākumu pamatā ir reālistiski pieņēmumi attiecībā uz ekonomikas un finanšu tirgus situāciju, kurā CCP darbosies.

Darījumdarbības reorganizācijas plānā ņem vērā finanšu tirgu pašreizējo un iespējamo situāciju un atspoguļo pieņēmumus par iespējamo vislabvēlīgāko un visnelabvēlīgāko notikumu scenāriju, tostarp notikumu kombināciju, un to dara, lai noskaidrotu galvenos CCP vājos punktus. Pieņēmumus salīdzina ar atbilstīgiem nozares etaloniem.

2.   Darījumdarbības reorganizācijas plānā ir vismaz šādi elementi:

| (a) | detalizēta analīze par faktoriem un apstākļiem, kuru dēļ CCP nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās; |
| --- | --- |

(a)

detalizēta analīze par faktoriem un apstākļiem, kuru dēļ CCP nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās;

| (b) | apraksts par pasākumiem, kas jāpieņem, lai atjaunotu CCP ilgtermiņa dzīvotspēju; |
| --- | --- |

(b)

apraksts par pasākumiem, kas jāpieņem, lai atjaunotu CCP ilgtermiņa dzīvotspēju;

| (c) | grafiks minēto pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

(c)

grafiks minēto pasākumu īstenošanai.

3.   Pasākumi, kas paredzēti CCP ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai, var ietvert:

| (a) | CCP darbību reorganizāciju un pārstrukturēšanu; |
| --- | --- |

(a)

CCP darbību reorganizāciju un pārstrukturēšanu;

| (b) | izmaiņas CCP darbības sistēmās un infrastruktūrā; |
| --- | --- |

(b)

izmaiņas CCP darbības sistēmās un infrastruktūrā;

| (c) | aktīvu vai darījumdarbības virzienu pārdošanu. |
| --- | --- |

(c)

aktīvu vai darījumdarbības virzienu pārdošanu.

3.a
     
  Ja saskaņā ar 36. panta 1. un 2. punktu tiek piemērots valsts atbalsta jomā pieņemtais Savienības regulējums, noregulējuma iestādei, kompetentajai iestādei un Komisijai būtu jārīkojas koordinēti, vērtējot pasākumus, ar kuriem paredzēts atjaunot CCP ilgtermiņa dzīvotspēju, un arī tad, ja CCP tiek pieprasīts atkārtoti iesniegt grozītu plānu, un koordinēti būtu jānodrošina darījumdarbības reorganizācijas vai pārstrukturēšanas plāna galīgā pieņemšana.

3.b
     
  EVTI līdz ... [18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] pieņem pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu, lai sīkāk precizētu obligātos elementus, kas darījumdarbības reorganizācijas plānā būtu jāiekļauj saskaņā ar 2. punktu.

3.c
     
  Attiecīgā gadījumā ņemot vērā pieredzi, kura gūta, piemērojot 3.b punktā minētās pamatnostādnes, EVTI var izstrādāt regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai sīkāk precizētu obligātos elementus, kas darījumdarbības reorganizācijas plānā būtu jāiekļauj saskaņā ar 2. punktu.

Komisija ir pilnvarota pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

38. pants

Darījumdarbības reorganizācijas plāna novērtējums un pieņemšana

1.   Viena mēneša laikā no dienas, kad CCP ir saskaņā ar 36. panta 1. punktu iesniedzis darījumdarbības reorganizācijas plānu, noregulējuma iestāde un kompetentā iestāde novērtē, vai ar šajā plānā paredzētajiem pasākumiem patiešām varētu atjaunot CCP ilgtermiņa dzīvotspēju.

Ja noregulējuma iestāde un kompetentā iestāde ir pārliecinātas, ka ar minēto plānu tiktu atjaunota CCP ilgtermiņa dzīvotspēja, noregulējuma iestāde šo plānu apstiprina.

2.   Ja noregulējuma iestāde un kompetentā iestāde nav pārliecinātas, ka plānā paredzētie pasākumi ļautu atjaunot CCP ilgtermiņa dzīvotspēju, noregulējuma iestāde paziņo CCP par savām bažām un pieprasa, lai tas divu nedēļu laikā pēc paziņošanas atkārtoti iesniegtu grozītu plānu, ar ko šīs bažas tiktu kliedētas.

3.   Noregulējuma iestāde un kompetentā iestāde izvērtē atkārtoti iesniegto plānu un vienas nedēļas laikā pēc minētā plāna saņemšanas paziņo CCP, vai bažas ir pienācīgi kliedētas, vai arī ir vajadzīgi turpmāki grozījumi.

3.a
     
  EVTI līdz ... [18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] pieņem pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu, lai sīkāk precizētu obligātos kritērijus, kas jāievēro, izstrādājot darījumdarbības reorganizācijas plānu, lai noregulējuma iestāde to varētu apstiprināt saskaņā ar 1. punktu.

3.b
     
  Attiecīgā gadījumā ņemot vērā pieredzi, kura gūta, piemērojot 3.a punktā minētās pamatnostādnes, EVTI var izstrādāt regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai sīkāk precizētu obligātos kritērijus, kas jāievēro, izstrādājot darījumdarbības reorganizācijas plānu, lai noregulējuma iestāde to varētu apstiprināt saskaņā ar 1. punktu.

Komisija ir pilnvarota pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

39. pants

Darījumdarbības reorganizācijas plāna īstenošana un uzraudzība

1.   CCP īsteno darījumdarbības reorganizācijas plānu un pēc pieprasījuma un vismaz reizi sešos mēnešos noregulējuma iestādei un kompetentajai iestādei iesniedz ziņojumu par plāna īstenošanas gaitu.

2.   Noregulējuma iestāde, vienojoties ar kompetento iestādi, var pieprasīt CCP pārskatīt plānu, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, kas minēts 37. panta 1. punktā.

CCP iesniedz pirmajā daļā minēto pārskatīto plānu noregulējuma iestādei novērtēšanai saskaņā ar 38. panta 3. punktu.
  Ja ir piemērojams valsts atbalsta jomā pieņemtais Savienības regulējums, noregulējuma iestāde šo novērtēšanu koordinē ar Komisiju.

4. IEDAĻA

4.

IEDAĻA

UZŅĒMUMA PĀRDOŠANAS INSTRUMENTS

UZŅĒMUMA PĀRDOŠANAS INSTRUMENTS

40. pants

Uzņēmuma pārdošanas instruments

1.   Noregulējuma iestāde pircējam, kas nav pagaidu CCP, var pārvest šādus instrumentus:

| (a) | īpašumtiesību instrumentus, ko emitējis noregulējamais CCP; |
| --- | --- |

(a)

īpašumtiesību instrumentus, ko emitējis noregulējamais CCP;

| (b) | visus noregulējamā CCP aktīvus, tiesības, pienākumus vai saistības. |
| --- | --- |

(b)

visus noregulējamā CCP aktīvus, tiesības, pienākumus vai saistības.

Šā punkta pirmajā daļā minēto pārvedumu veic, nesaņemot piekrišanu no CCP akcionāriem vai trešām personām, kas nav pircēji, un, lai to veiktu, nav jāievēro procesuālās prasības, kuras paredzētas citos uzņēmējdarbības vai vērtspapīru tiesību aktos, kas nav minēti 41. pantā.

2.   Pārvedumu saskaņā ar 1. punktu veic atbilstīgi komerciāliem noteikumiem, ņemot vērā apstākļus un ievērojot valsts atbalsta jomā pieņemto Savienības regulējumu.

Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā noregulējuma iestāde veic visus pasākumus, kurus ir pieņemami īstenot, lai panāktu saskaņā ar 24. panta 3. punktu veicamajai vērtēšanai atbilstīgus komerciālos noteikumus.

3.   Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, jebkāda atlīdzība, ko izmaksā pircējs, sniedz labumu:

| (a) | īpašumtiesību instrumentu īpašniekiem, ja uzņēmums ir pārdots, pārvedot pircējam CCP emitētos īpašumtiesību instrumentus no minēto instrumentu turētājiem; |
| --- | --- |

(a)

īpašumtiesību instrumentu īpašniekiem, ja uzņēmums ir pārdots, pārvedot pircējam CCP emitētos īpašumtiesību instrumentus no minēto instrumentu turētājiem;

| (b) | CCP, ja uzņēmums ir pārdots, pārvedot pircējam dažus vai visus CCP aktīvus vai pasīvus; |
| --- | --- |

(b)

CCP, ja uzņēmums ir pārdots, pārvedot pircējam dažus vai visus CCP aktīvus vai pasīvus;

| (c) | visiem saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem, kas ir cietuši zaudējumus pirms noregulējuma. |
| --- | --- |

(c)

visiem saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem, kas ir cietuši zaudējumus pirms noregulējuma.

Jebkādu atlīdzību, ko izmaksā pircējs, sadala saskaņā ar CCP saistību neizpildes gadījumā noteikto secību, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 648/2012 43. un 45. pantā, un ievērojot prasījumu prioritāti parastās maksātnespējas procedūrās.

4.   Noregulējuma iestāde var īstenot 1. punktā minētās pārveduma pilnvaras vairāk nekā vienu reizi, lai veiktu CCP emitēto īpašumtiesību instrumentu vai — attiecīgā gadījumā — CCP aktīvu, tiesību, pienākumu vai pasīvu papildu pārvedumus.

5.   Noregulējuma iestāde, vienojoties ar pircēju, var aktīvus, tiesības, pienākumus vai saistības, kas bija pārvestas pircējam, pārvest atpakaļ CCP, vai īpašumtiesību instrumentus pārvest atpakaļ to sākotnējiem īpašniekiem.

Ja noregulējuma iestāde izmanto pirmajā daļā minētās pārveduma pilnvaras, CCP vai sākotnējie īpašnieki uzņem atpakaļ visus šādus aktīvus, tiesības, pienākumus vai saistības, vai īpašumtiesību instrumentus.

6.   Jebkāds saskaņā ar 1. punktu veikts pārvedums notiek neatkarīgi no tā, vai pircējs ir saņēmis atļauju sniegt pakalpojumus un veikt darbības, kuras izriet no iegādes.

Ja pircējs nav saņēmis atļauju sniegt pakalpojumus un veikt darbības, kuras izriet no iegādes, noregulējuma iestāde, apspriežoties ar kompetento iestādi, veic attiecīgu pircēja uzticamības pārbaudi un nodrošina, ka pircējs iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai iespējami drīz un, vēlākais, viena mēneša laikā pēc uzņēmuma pārdošanas instrumenta izmantošanas. Kompetentā iestāde nodrošina, ka jebkurš šādas atļaujas pieteikums tiek izskatīts paātrinātā veidā.

7.   Ja 1. punktā minētās īpašumtiesību instrumentu pārvešanas rezultātā tiek iegūta vai palielināta būtiska līdzdalība, kas minēta Regulas (ES) Nr. 648/2012 31. panta 2. punktā, kompetentā iestāde veic minētajā pantā norādīto novērtēšanu tādā laikposmā, kas nekavē piemērot uzņēmuma pārdošanas instrumentu un neliedz noregulējuma darbībai sasniegt attiecīgos noregulējuma mērķus.

8.   Ja kompetentā iestāde nav pabeigusi 7. punktā minēto novērtēšanu līdz dienai, kad stājas spēkā īpašumtiesību instrumentu pārvedums, piemēro šādus noteikumus:

| (a) | īpašumtiesību instrumentu pārvedumam ir tūlītējas tiesiskās sekas no tās dienas, kad tie ir pārvesti; |
| --- | --- |

(a)

īpašumtiesību instrumentu pārvedumam ir tūlītējas tiesiskās sekas no tās dienas, kad tie ir pārvesti;

| (b) | novērtēšanas laikposmā un f) apakšpunktā paredzētajā pārdošanas laikposmā tiek apturētas pircēja balsstiesības, kas saistītas ar minētajiem īpašumtiesību instrumentiem, un tās īsteno tikai noregulējuma iestāde, kurai nav pienākuma tās izmantot un kura nav atbildīga par to, ka ir tās izmantojusi vai atturējusies izmantot; |
| --- | --- |

(b)

novērtēšanas laikposmā un f) apakšpunktā paredzētajā pārdošanas laikposmā tiek apturētas pircēja balsstiesības, kas saistītas ar minētajiem īpašumtiesību instrumentiem, un tās īsteno tikai noregulējuma iestāde, kurai nav pienākuma tās izmantot un kura nav atbildīga par to, ka ir tās izmantojusi vai atturējusies izmantot;

| (c) | vērtēšanas laikposmā un f) apakšpunktā paredzētajā pārdošanas laikposmā minētajam pārvedumam nepiemēro Regulas (ES) Nr. 648/2012 12. pantā paredzētos sodus vai pasākumus par būtiskas līdzdalības iegādes vai atsavināšanas prasību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

(c)

vērtēšanas laikposmā un f) apakšpunktā paredzētajā pārdošanas laikposmā minētajam pārvedumam nepiemēro Regulas (ES) Nr. 648/2012 12. pantā paredzētos sodus vai pasākumus par būtiskas līdzdalības iegādes vai atsavināšanas prasību pārkāpumiem;

| (d) | kompetentā iestāde uzreiz pēc novērtēšanas pabeigšanas rakstiski paziņo noregulējuma iestādei un pircējam tās veiktā novērtējuma rezultātus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 32. pantu; |
| --- | --- |

(d)

kompetentā iestāde uzreiz pēc novērtēšanas pabeigšanas rakstiski paziņo noregulējuma iestādei un pircējam tās veiktā novērtējuma rezultātus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 32. pantu;

| (e) | ja kompetentā iestāde neiebilst pret pārvedumu, tiek uzskatīts, ka balsstiesības, kas saistītas ar minētajiem īpašumtiesību instrumentiem, no d) apakšpunktā minētā paziņojuma brīža pilnībā pieder pircējam; |
| --- | --- |

(e)

ja kompetentā iestāde neiebilst pret pārvedumu, tiek uzskatīts, ka balsstiesības, kas saistītas ar minētajiem īpašumtiesību instrumentiem, no d) apakšpunktā minētā paziņojuma brīža pilnībā pieder pircējam;

| (f) | ja kompetentā iestāde iebilst pret īpašumtiesību instrumentu pārvedumu, b) apakšpunktu turpina piemērot un noregulējuma iestāde var, ņemot vērā tirgus apstākļus, noteikt pārdošanas laikposmu, kurā pircējs pārdod šādus īpašumtiesību instrumentus. |
| --- | --- |

(f)

ja kompetentā iestāde iebilst pret īpašumtiesību instrumentu pārvedumu, b) apakšpunktu turpina piemērot un noregulējuma iestāde var, ņemot vērā tirgus apstākļus, noteikt pārdošanas laikposmu, kurā pircējs pārdod šādus īpašumtiesību instrumentus.

9.   Lai pircējs varētu īstenot savas tiesības sniegt pakalpojumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, tas ir uzskatāms par noregulējamā CCP turpinājumu un var turpināt īstenot visas šādas tiesības, kuras noregulējamais CCP īstenojis attiecībā uz pārvestajiem aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem.

10.   Pircējam, kas minēts 1. punktā, netiek liegts izmantot CCP dalības tiesības un piekļuvi maksājumu un norēķinu sistēmām vai jebkurām citām finanšu tirgus infrastruktūrām, ja vien pircējs atbilst kritērijiem, kas ļauj tam kļūt par minēto sistēmu un infrastruktūru dalībnieku un tajās piedalīties.

Ja pircējs neatbilst pirmajā daļā minētajiem kritērijiem, pircējs var turpināt izmantot CCP dalības tiesības un piekļuvi minētajām sistēmām un infrastruktūrām
  , ja vien
  noregulējuma iestāde
  to atļauj
  .
  Šādu atļauju sniedz tikai uz laikposmu, kas nepārsniedz
  12 mēnešus.

11.   Pircējam
  12 mēnešus
  netiek liegta piekļuve maksājumu un norēķinu sistēmām vai jebkurām citām finanšu tirgus infrastruktūrām, pat ja pircējam nav kredītreitingu aģentūras piešķirta reitinga vai ja minētais reitings neatbilst reitinga līmenim, kāds ir vajadzīgs, lai piešķirtu piekļuvi minētajām sistēmām vai infrastruktūrām.

12.   Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, noregulējamā CCP akcionāriem, kreditoriem, tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, un citām trešām personām, kuru aktīvi, tiesības, pienākumi vai pasīvi nav pārvesti, nav nekādu tiesību uz pārvestajiem aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem, nedz arī ar tiem saistītu tiesību.

41. pants

Uzņēmuma pārdošanas instruments – procesuālās prasības

1.   Ja attiecībā uz CCP izmanto uzņēmuma pārdošanas instrumentu, noregulējuma iestāde publisko pārvešanai paredzēto aktīvu, tiesību, pienākumu, pasīvu vai īpašumtiesību instrumentu pieejamību vai veic ar tiem saistītus tirgvedības pasākumus. Portfeļos apvienotas tiesības, aktīvus, pienākumus un pasīvus var tirgot atsevišķi.

2.   Neskarot valsts atbalsta jomā pieņemto Savienības regulējumu, 1. punktā minēto tirgošanu attiecīgā gadījumā veic saskaņā ar šādiem kritērijiem:

| (a) | tā ir pēc iespējas pārredzamāka un nerada maldinošu priekšstatu par CCP aktīviem, tiesībām, pienākumiem, pasīviem vai īpašumtiesību instrumentiem, ņemot vērā konkrētos apstākļus un jo īpaši nepieciešamību saglabāt finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

(a)

tā ir pēc iespējas pārredzamāka un nerada maldinošu priekšstatu par CCP aktīviem, tiesībām, pienākumiem, pasīviem vai īpašumtiesību instrumentiem, ņemot vērā konkrētos apstākļus un jo īpaši nepieciešamību saglabāt finanšu stabilitāti;

| (b) | to veicot, nedrīkst piemērot nepamatoti labvēlīgu vai diskriminējošu attieksmi pret iespējamiem pircējiem; |
| --- | --- |

(b)

to veicot, nedrīkst piemērot nepamatoti labvēlīgu vai diskriminējošu attieksmi pret iespējamiem pircējiem;

| (c) | tajā nav interešu konfliktu; |
| --- | --- |

(c)

tajā nav interešu konfliktu;

| (d) | tajā ņem vērā nepieciešamību ātri veikt noregulējumu; |
| --- | --- |

(d)

tajā ņem vērā nepieciešamību ātri veikt noregulējumu;

| (e) | tās mērķis ir panākt maksimālu pārdošanas cenu attiecīgajiem īpašumtiesību instrumentiem, aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem. |
| --- | --- |

(e)

tās mērķis ir panākt maksimālu pārdošanas cenu attiecīgajiem īpašumtiesību instrumentiem, aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem.

Pirmajā daļā minētie kritēriji neliedz noregulējuma iestādei izteikt piedāvājumus iespējamiem pircējiem.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta noteikumiem, noregulējuma iestāde var tirgot aktīvus, tiesības, pienākumus, pasīvus vai īpašumtiesību instrumentus, neievērojot 2. punktā minētos kritērijus, ja šo kritēriju ievērošana varētu apdraudēt viena vai vairāku noregulējuma mērķu sasniegšanu.

5. IEDAĻA

5.

IEDAĻA

PAGAIDU
  CCP INSTRUMENTS

PAGAIDU

CCP

42. pants

Pagaidu CCP instruments

1.   Noregulējuma iestāde var pārvest pagaidu CCP turpmāk norādīto:

| (a) | īpašumtiesību instrumentus, ko emitējis noregulējamais CCP; |
| --- | --- |

(a)

īpašumtiesību instrumentus, ko emitējis noregulējamais CCP;

| (b) | visus noregulējamā CCP aktīvus, tiesības, pienākumus vai pasīvus. |
| --- | --- |

(b)

visus noregulējamā CCP aktīvus, tiesības, pienākumus vai pasīvus.

Šā punkta pirmajā daļā minēto pārvedumu var veikt, nesaņemot atļauju no noregulējamā CCP akcionāriem vai trešām personām, kas nav pagaidu CCP, un, lai to veiktu, nav jāievēro procesuālās prasības, kuras paredzētas citos uzņēmējdarbības vai vērtspapīru tiesību aktos, kas nav minēti 43. pantā.

2.   Pagaidu CCP ir juridiska persona, kas atbilst visām turpmāk minētajām prasībām:

| (a) | to kontrolē noregulējuma iestāde, un tā pilnībā vai daļēji pieder vienai vai vairākām publiskā sektora iestādēm, kas tostarp var būt arī noregulējuma iestāde; |
| --- | --- |

(a)

to kontrolē noregulējuma iestāde, un tā pilnībā vai daļēji pieder vienai vai vairākām publiskā sektora iestādēm, kas tostarp var būt arī noregulējuma iestāde;

| (b) | tā ir izveidota ar mērķi saņemt un turēt dažus vai visus īpašumtiesību instrumentus, ko emitējis noregulējamais CCP, vai dažus vai visus CCP aktīvus, tiesības, pienākumus un pasīvus, lai tādējādi saglabātu kritiski svarīgo CCP funkciju izpildi un pēc tam pārdotu CCP. |
| --- | --- |

(b)

tā ir izveidota ar mērķi saņemt un turēt dažus vai visus īpašumtiesību instrumentus, ko emitējis noregulējamais CCP, vai dažus vai visus CCP aktīvus, tiesības, pienākumus un pasīvus, lai tādējādi saglabātu kritiski svarīgo CCP funkciju izpildi un pēc tam pārdotu CCP.

3.   Piemērojot pagaidu CCP instrumentu, noregulējuma iestāde nodrošina, ka pagaidu centrālajam darījumu partnerim pārvesto pasīvu un pienākumu kopējā vērtība nepārsniedz no noregulējamā CCP pārvesto tiesību un aktīvu kopējo vērtību.

4.   Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, jebkāda atlīdzība, ko izmaksā pagaidu CCP, sniedz labumu:

| (a) | īpašumtiesību instrumentu īpašniekiem, ja pārvedums pagaidu CCP ir veikts, pārvedot tam noregulējamā CCP emitētos īpašumtiesību instrumentus no minēto instrumentu turētājiem; |
| --- | --- |

(a)

īpašumtiesību instrumentu īpašniekiem, ja pārvedums pagaidu CCP ir veikts, pārvedot tam noregulējamā CCP emitētos īpašumtiesību instrumentus no minēto instrumentu turētājiem;

| (b) | CCP, kas tiek noregulēts, ja pārvešana pagaidu CCP ir veikta, pārvedot dažus vai visus minētā CCP aktīvus vai pasīvus pagaidu centrālajam darījumu partnerim. |
| --- | --- |

(b)

CCP, kas tiek noregulēts, ja pārvešana pagaidu CCP ir veikta, pārvedot dažus vai visus minētā CCP aktīvus vai pasīvus pagaidu centrālajam darījumu partnerim.

5.   Noregulējuma iestāde var īstenot 1. punktā minētās pārveduma pilnvaras vairāk nekā vienu reizi, lai veiktu CCP emitēto īpašumtiesību instrumentu vai tā aktīvu, tiesību, pienākumu vai pasīvu papildu pārvedumus.

6.   Tiesības, pienākumus, aktīvus vai pasīvus, kas ir pārvesti pagaidu CCP, noregulējuma iestāde var pārvest atpakaļ noregulējamam CCP, vai īpašumtiesību instrumentus pārvest atpakaļ to sākotnējiem īpašniekiem, ja šāda pārvešana ir skaidri paredzēta instrumentā, ar kuru veic 1. punktā minēto pārvedumu.

Ja noregulējuma iestāde izmanto pirmajā daļā minētās pārveduma pilnvaras, noregulējamam CCP vai sākotnējiem īpašniekiem ir jāņem atpakaļ visi šādi aktīvi, tiesības, pienākumi vai pasīvi, vai īpašumtiesību instrumenti, ja vien ir izpildīti šā punkta pirmajā daļā vai 7. punktā minētie nosacījumi.

7.   Ja konkrētie īpašumtiesību instrumenti, aktīvi, tiesības, pienākumi vai pasīvi neietilpst to īpašumtiesību instrumentu, aktīvu, tiesību, pienākumu vai pasīvu klasēs, kas norādītas instrumentā, ar kuru īstenots pārvedums, vai neatbilst to pārvešanas nosacījumiem, noregulējuma iestāde tos no pagaidu CCP var pārvest atpakaļ noregulējamam CCP vai sākotnējiem īpašniekiem.

8.   Pārvedumu, kas minēts 6. un 7. punktā, var veikt jebkurā brīdī, un tas atbilst visiem citiem nosacījumiem, kuri minēti instrumentā, ar ko īstenots pārvedums attiecīgajā nolūkā.

9.   Noregulējuma iestāde īpašumtiesību instrumentus vai aktīvus, tiesības, pienākumus vai pasīvus no pagaidu CCP var pārvest trešai personai.

10.   Lai pagaidu CCP varētu īstenot savas tiesības sniegt pakalpojumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, tas ir uzskatāms par noregulējamā CCP turpinājumu un var turpināt īstenot visas šādas tiesības, kuras īstenojis noregulējamais CCP attiecībā uz pārvestajiem aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem.

Jebkādā citā nolūkā noregulējuma iestādes var pieprasīt, lai tiktu apsvērta iespēja uzskatīt pagaidu CCP par noregulējamā CCP turpinājumu un ļaut tam turpināt īstenot noregulējamā CCP iepriekš īstenotās tiesības attiecībā uz pārvestajiem aktīviem, tiesībām, pienākumiem un pasīviem.

11.   Pagaidu CCP nav liegts izmantot dalības tiesības un piekļuvi maksājumu un norēķinu sistēmām un citām noregulējamā CCP finanšu tirgus infrastruktūrām, ja vien pagaidu CCP atbilst kritērijiem, kas ļauj tam kļūt par minēto sistēmu un infrastruktūru dalībnieku un tajās piedalīties.

Ja pagaidu CCP neatbilst pirmajā daļā minētajiem kritērijiem, pagaidu CCP var turpināt izmantot CCP dalības tiesības un piekļuvi minētajām sistēmām un infrastruktūrām laikposmā, kuru nosaka noregulējuma iestāde. Šis laikposms nepārsniedz 12 mēnešus.

12.   Pagaidu CCP nav liegta piekļuve maksājumu un norēķinu sistēmām vai jebkurām citām FTI, pat ja pagaidu CCP nav kredītreitingu aģentūras piešķirta reitinga vai ja minētais reitings neatbilst reitinga līmenim, kāds ir vajadzīgs, lai piešķirtu piekļuvi minētajām sistēmām vai infrastruktūrām.

13.   Noregulējamā CCP akcionāriem vai kreditoriem un citām trešām personām, kuru aktīvi, tiesības, pienākumi vai pasīvi nav pārvesti pagaidu CCP, nav prasījumu pret vai attiecībā uz pagaidu CCP pārvestajiem aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem, nedz arī pret tā valdi vai augstāko vadību.

14.   Pagaidu CCP nav pienākuma vai atbildības pret noregulējamā CCP akcionāriem vai kreditoriem, un pagaidu CCP valdei vai augstākajai vadībai nav jāuzņemas atbildība pret minētajiem akcionāriem vai kreditoriem attiecībā uz darbību vai bezdarbību saistībā ar savu pienākumu izpildi, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem šāda darbība vai bezdarbība ir rupja nolaidība vai nopietns pārkāpums.

43. pants

Pagaidu CCP – procesuālās prasības

1.   Pagaidu CCP atbilst visām šīm prasībām:

| (a) | pagaidu CCP lūdz noregulējuma iestādes apstiprinājumu visos turpmāk minētajos jautājumos:






  (i) | pagaidu CCP dibināšanas noteikumi; |
| --- | --- | --- |

(a)

pagaidu CCP lūdz noregulējuma iestādes apstiprinājumu visos turpmāk minētajos jautājumos:

(i)

pagaidu CCP dibināšanas noteikumi;

| (ii) | pagaidu CCP valdes locekļi, ja šos locekļus nav iecēlusi pati noregulējuma iestāde; |
| --- | --- |

(ii)

pagaidu CCP valdes locekļi, ja šos locekļus nav iecēlusi pati noregulējuma iestāde;

| (iii) | pagaidu CCP valdes locekļu atbildība un atalgojums, ja šo atlīdzību un atbildību nav noteikusi noregulējuma iestāde; |
| --- | --- |

(iii)

pagaidu CCP valdes locekļu atbildība un atalgojums, ja šo atlīdzību un atbildību nav noteikusi noregulējuma iestāde;

| (iv) | pagaidu CCP stratēģija un riska profils; |
| --- | --- |

(iv)

pagaidu CCP stratēģija un riska profils;

| (b) | pagaidu CCP
  pārņem noregulējamā CCP saņemto atļauju
  sniegt pakalpojumus vai veikt darbības, kas izriet no 42. panta 1. punktā minētās pārvešanas, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(b)

pagaidu CCP
  pārņem noregulējamā CCP saņemto atļauju
  sniegt pakalpojumus vai veikt darbības, kas izriet no 42. panta 1. punktā minētās pārvešanas, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012.

Ja pagaidu CCP nav saņēmis atļauju, kā tas ir noteikts 1. punkta b) apakšpunktā, noregulējuma iestāde lūdz kompetentās iestādes apstiprinājumu, lai veiktu 42. panta 1. punktā minēto pārvešanu. Ja kompetentā iestāde apstiprina šo pārvešanu, tā norāda, uz kādu laikposmu tiek atcelts pagaidu CCP pienākums nodrošināt atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 prasībām.

Prudenciālās (uzraudzības) prasības, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 IV sadaļas 3. nodaļā, nepiemēro tikai uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus, turpretim visus pārējos Regulas (ES) Nr. 648/2012 noteikumus var nepiemērot uz laiku, kurš nepārsniedz 12 mēnešus.

2.   Ievērojot ierobežojumus, kas noteikti atbilstoši Savienības vai valstu konkurences noteikumiem, pagaidu CCP vadība vada pagaidu CCP ar mērķi nodrošināt, lai ieinteresētajām personām joprojām būtu pieejamas CCP kritiski svarīgās funkcijas un lai pagaidu CCP vai jebkurus tā aktīvus, tiesības, pienākumus vai pasīvus pārdotu vienam vai vairākiem privātā sektora pircējiem. Šī pārdošana notiek tad, kad tam ir piemēroti tirgus apstākļi un saskaņā ar termiņu, kas norādīts šā panta 5. punktā un attiecīgā gadījumā 6. punktā.

3.   Noregulējuma iestāde izbeidz pagaidu CCP darbību šādos gadījumos:

| (a) | noregulējuma mērķi ir izpildīti; |
| --- | --- |

(a)

noregulējuma mērķi ir izpildīti;

| (b) | pagaidu CCP apvienojas ar citu vienību; |
| --- | --- |

(b)

pagaidu CCP apvienojas ar citu vienību;

| (c) | pagaidu CCP vairs neatbilst 42. panta 2. punktā minētajām prasībām; |
| --- | --- |

(c)

pagaidu CCP vairs neatbilst 42. panta 2. punktā minētajām prasībām;

| (d) | pagaidu CCP vai praktiski visi tā aktīvi, tiesības, pienākumi vai pasīvi ir pārdoti saskaņā ar 4. punktu; |
| --- | --- |

(d)

pagaidu CCP vai praktiski visi tā aktīvi, tiesības, pienākumi vai pasīvi ir pārdoti saskaņā ar 4. punktu;

| (e) | beidzas šā panta 5. punktā minētais laikposms; |
| --- | --- |

(e)

beidzas šā panta 5. punktā minētais laikposms;

| (f) | par līgumiem, kam tīrvērti veic pagaidu CCP, ir veikts norēķins, tiem ir beidzies termiņš vai tie ir slēgti, un tādējādi CCP tiesības un pienākumi saistībā ar šiem līgumiem ir pilnībā izpildīti. |
| --- | --- |

(f)

par līgumiem, kam tīrvērti veic pagaidu CCP, ir veikts norēķins, tiem ir beidzies termiņš vai tie ir slēgti, un tādējādi CCP tiesības un pienākumi saistībā ar šiem līgumiem ir pilnībā izpildīti.

4.   Pirms pagaidu CCP vai tā aktīvu, tiesību, pienākumu vai saistību pārdošanas, noregulējuma iestāde publisko pārdošanai paredzēto elementu pieejamību un nodrošina, ka tos tirgo atklātā un pārredzamā veidā un ka tie nav būtiski sagrozīti.

Noregulējuma iestāde veic pirmajā daļā minēto pārdošanu saskaņā ar komerciāliem noteikumiem un nepiemēro nepamatoti labvēlīgu vai diskriminējošu attieksmi pret iespējamiem pircējiem.

5.   Noregulējuma iestāde izbeidz pagaidu CCP darbību divu gadu laikā pēc dienas, kad ir veikts pēdējais pārvedums no noregulējamā CCP.

Ja noregulējuma iestāde izbeidz pagaidu CCP darbību, tā pieprasa kompetentajai iestādei anulēt pagaidu CCP atļauju.

6.   Noregulējuma iestāde var pagarināt 5. punktā minēto laikposmu par vienu vai vairākiem viena gada periodiem, ja šis pagarinājums ir nepieciešams, lai izbeigtu pagaidu CCP darbību, kā tas noteikts 3. punkta a) līdz d) apakšpunktā.

Lēmums pagarināt 5. punktā minēto laikposmu ir pamatots un ietver detalizētu novērtējumu tam, kāds ir pagaidu CCP stāvoklis attiecībā uz būtiskajiem tirgus apstākļiem un tirgus prognozēm.

7.   Ja pagaidu CCP darbība tiek izbeigta 3. punkta d) vai e) apakšpunktā minētajos apstākļos, pagaidu CCP tiek likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru.

Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, visi ieņēmumi, kas gūti, izbeidzot pagaidu CCP darbību, nes labumu tās akcionāriem.

Ja pagaidu CCP tiek izmantots, lai pārvestu vairāk nekā viena noregulējamā CCP aktīvus un pasīvus, otrajā daļā minētos ieņēmumus sadala pēc aktīviem un pasīviem, kas pārvesti no katra noregulējamā CCP.

6. IEDAĻA

6.

IEDAĻA

PAPILDU FINANSĒŠANAS MEHĀNISMI

PAPILDU FINANSĒŠANAS MEHĀNISMI

44. pants

Alternatīvi finansēšanas līdzekļi

Noregulējuma iestāde var slēgt līgumus, lai aizņemtos līdzekļus vai iegūtu cita veida finansiālu atbalstu, tostarp no priekšfinansētiem līdzekļiem, kas pieejami neizsmeltā fondā, kuru saistību neizpildes gadījumiem ir izveidojis noregulējamais CCP, ja šādu līgumu slēgšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu noregulējuma instrumentu efektīvu izmantošanu.

7. IEDAĻA

7.

IEDAĻA

VALDĪBAS STABILIZĀCIJAS INSTRUMENTI

VALDĪBAS STABILIZĀCIJAS INSTRUMENTI

45. pants

Valdības finanšu stabilizācijas instrumenti

1.   Noregulējuma iestāde var izmantot valdības stabilizācijas instrumentus saskaņā ar 46. un 47. pantu, lai noregulētu CCP,
  bet tikai tad,
  ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| (a) | finansiālais atbalsts ir vajadzīgs, lai sasniegtu noregulējuma mērķus; |
| --- | --- |

(a)

finansiālais atbalsts ir vajadzīgs, lai sasniegtu noregulējuma mērķus;

| (b) | finansiālo atbalstu izmanto kā galējo līdzekli pēc tam, kad ir novērtēti un maksimāli iespējamā apjomā izmantoti pārējie noregulējuma instrumenti, vienlaikus saglabājot finanšu stabilitāti, kā to noteikusi kompetentā ministrija vai valdība pēc apspriešanās ar noregulējuma iestādi; |
| --- | --- |

(b)

finansiālo atbalstu izmanto kā galējo līdzekli pēc tam, kad ir novērtēti un maksimāli iespējamā apjomā izmantoti pārējie noregulējuma instrumenti, vienlaikus saglabājot finanšu stabilitāti, kā to noteikusi kompetentā ministrija vai valdība pēc apspriešanās ar noregulējuma iestādi;

| (c) | finansiālais atbalsts atbilst valsts atbalsta jomā pieņemtajam Savienības regulējumam; |
| --- | --- |

(c)

finansiālais atbalsts atbilst valsts atbalsta jomā pieņemtajam Savienības regulējumam;

| (ca) | finansiālais atbalsts tiek izmantots ierobežotā laikposmā; |
| --- | --- |

(ca)

finansiālais atbalsts tiek izmantots ierobežotā laikposmā;

| (d) | ▌ |
| --- | --- |

(d)

▌

| (da) | noregulējuma iestāde jau iepriekš ir noteikusi vispusīgus un uzticamus pasākumus, ar kuriem piemērotā laikposmā var atgūt publiskā sektora finansējumu no dalībniekiem, kas šādu publiskā sektora atbalstu bija saņēmuši, ja vien attiecīgais finansējums jau nav atgūts, pārdodot CCP privātam pircējam saskaņā vai nu ar 46. panta 3. punktu, vai 47. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(da)

noregulējuma iestāde jau iepriekš ir noteikusi vispusīgus un uzticamus pasākumus, ar kuriem piemērotā laikposmā var atgūt publiskā sektora finansējumu no dalībniekiem, kas šādu publiskā sektora atbalstu bija saņēmuši, ja vien attiecīgais finansējums jau nav atgūts, pārdodot CCP privātam pircējam saskaņā vai nu ar 46. panta 3. punktu, vai 47. panta 2. punktu.

2.   Lai varētu piemērot valdības finanšu stabilizācijas instrumentus, kompetentajām ministrijām vai valdībām ir attiecīgās 48. līdz 59. pantā minētās noregulējuma pilnvaras, un tās nodrošina, ka tiek ievērots 52., 54. un 70. pants.

3.   Tiek uzskatīts, ka valdības finanšu stabilizācijas instrumentus izmanto kā galējo līdzekli saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, ja ir izpildīts vismaz kāds no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| (a) | kompetentā ministrija vai valdība un noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar centrālo banku un kompetento iestādi konstatē, ka citu noregulējuma instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai novērstu būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

(a)

kompetentā ministrija vai valdība un noregulējuma iestāde pēc apspriešanās ar centrālo banku un kompetento iestādi konstatē, ka citu noregulējuma instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai novērstu būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu stabilitāti;

| (b) | kompetentā ministrija vai valdība un noregulējuma iestāde konstatē, ka noregulējuma instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai aizsargātu sabiedrības intereses, ja iepriekš attiecīgais CCP ir saņēmis centrālās bankas ārkārtas atbalstu likviditātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

(b)

kompetentā ministrija vai valdība un noregulējuma iestāde konstatē, ka noregulējuma instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai aizsargātu sabiedrības intereses, ja iepriekš attiecīgais CCP ir saņēmis centrālās bankas ārkārtas atbalstu likviditātes nodrošināšanai;

| (c) | attiecībā uz pagaidu publiskā īpašuma instrumentu kompetentā ministrija vai valdība pēc apspriešanās ar kompetento iestādi un noregulējuma iestādi konstatē, ka citu noregulējuma instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai aizsargātu sabiedrības intereses, ja iepriekš attiecīgais CCP ar kapitāla atbalsta instrumentu ir saņēmis publiskā kapitāla atbalstu. |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz pagaidu publiskā īpašuma instrumentu kompetentā ministrija vai valdība pēc apspriešanās ar kompetento iestādi un noregulējuma iestādi konstatē, ka citu noregulējuma instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai aizsargātu sabiedrības intereses, ja iepriekš attiecīgais CCP ar kapitāla atbalsta instrumentu ir saņēmis publiskā kapitāla atbalstu.

46. pants

Publiskā kapitāla atbalsta instruments

1.   Publiskā sektora finansiālu atbalstu var sniegt CCP rekapitalizācijai apmaiņā pret īpašumtiesību instrumentiem.

2.   Ja CCP piemēro publiskā kapitāla atbalsta instrumentu, šādus CCP pārvalda, pamatojoties uz komerciāliem un profesionāliem apsvērumiem.

3.   Šā panta 1. punktā minētos īpašumtiesību instrumentus pārdod privātam pircējam, tiklīdz to ļauj komerciālie un finansiālie apstākļi.

47. pants

Pagaidu publiskā īpašuma instruments

1.   Ir iespējama CCP pārņemšana publiskā sektora pagaidu īpašumā, izmantojot vienu vai vairākus īpašumtiesību instrumentu pārveduma rīkojumus, kurus izpilda dalībvalsts un kuru adresāts ir saņēmējs, kas ir vai nu:

| (a) | attiecīgās dalībvalsts izraudzīta persona; |
| --- | --- |

(a)

attiecīgās dalībvalsts izraudzīta persona;

| (b) | vai attiecīgajai dalībvalstij pilnībā piederošs uzņēmums. |
| --- | --- |

(b)

vai attiecīgajai dalībvalstij pilnībā piederošs uzņēmums.

2.   Ja CCP piemēro pagaidu publiskā īpašuma instrumentu, šādus CCP pārvalda, pamatojoties uz komerciāliem un profesionāliem apsvērumiem, un tos pārdod privātam pircējam, tiklīdz to ļauj komerciālie un finansiālie apstākļi
  , apsverot arī iespēju atgūt noregulējuma izmaksas
  .

IV NODAĻA

IV NODAĻA

Noregulējuma pilnvaras

Noregulējuma pilnvaras

48. pants

Vispārīgās pilnvaras

1.   Noregulējuma iestādei ir visas vajadzīgās pilnvaras, lai efektīvi izmantotu noregulējuma instrumentus, tostarp visas turpmāk minētās pilnvaras:

| (a) | pilnvaras pieprasīt jebkurai personai sniegt noregulējuma iestādei jebkādu informāciju, kuru tā pieprasa, lai tā lemtu par noregulējuma darbību un to sagatavotu, tostarp atjauninājumus un papildinformāciju tai, kas jau ir sniegta noregulējuma plānā vai kas bija nepieciešama, veicot pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

(a)

pilnvaras pieprasīt jebkurai personai sniegt noregulējuma iestādei jebkādu informāciju, kuru tā pieprasa, lai tā lemtu par noregulējuma darbību un to sagatavotu, tostarp atjauninājumus un papildinformāciju tai, kas jau ir sniegta noregulējuma plānā vai kas bija nepieciešama, veicot pārbaudes uz vietas;

| (b) | pilnvaras pārņemt kontroli pār noregulējamo CCP un īstenot visas tiesības un pilnvaras, kas piešķirtas īpašumtiesību instrumentu turētājiem un CCP valdei; |
| --- | --- |

(b)

pilnvaras pārņemt kontroli pār noregulējamo CCP un īstenot visas tiesības un pilnvaras, kas piešķirtas īpašumtiesību instrumentu turētājiem un CCP valdei;

| (ba) | pilnvaras mainīt vai grozīt CCP darbības noteikumus, cita starpā arī tā dalības noteikumus, ja šādas izmaiņas ir nepieciešamas, lai likvidētu šķēršļus, kuri kavē noregulējuma īstenošanu; |
| --- | --- |

(ba)

pilnvaras mainīt vai grozīt CCP darbības noteikumus, cita starpā arī tā dalības noteikumus, ja šādas izmaiņas ir nepieciešamas, lai likvidētu šķēršļus, kuri kavē noregulējuma īstenošanu;

| (bb) | pilnvaras atļaut neizpildīt konkrētas līgumsaistības, kas noteiktas CCP noteikumos un mehānismos, vai kā citādi atkāpties no CCP noteikumiem un mehānismiem, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu noregulējuma mērķus un nepieļautu būtiski nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu sistēmu; |
| --- | --- |

(bb)

pilnvaras atļaut neizpildīt konkrētas līgumsaistības, kas noteiktas CCP noteikumos un mehānismos, vai kā citādi atkāpties no CCP noteikumiem un mehānismiem, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu noregulējuma mērķus un nepieļautu būtiski nelabvēlīgu ietekmi uz finanšu sistēmu;

| (c) | pilnvaras pārvest īpašumtiesību instrumentus, ko emitējis noregulējamais CCP; |
| --- | --- |

(c)

pilnvaras pārvest īpašumtiesību instrumentus, ko emitējis noregulējamais CCP;

| (d) | pilnvaras citai vienībai ar tās piekrišanu pārvest CCP tiesības, aktīvus, pienākumus vai pasīvus; |
| --- | --- |

(d)

pilnvaras citai vienībai ar tās piekrišanu pārvest CCP tiesības, aktīvus, pienākumus vai pasīvus;

| (e) | pilnvaras samazināt, arī līdz nullei, noregulējamā CCP parāda instrumentu vai nenodrošināto saistību pamatsummu vai nesamaksāto summu attiecībā uz tām; |
| --- | --- |

(e)

pilnvaras samazināt, arī līdz nullei, noregulējamā CCP parāda instrumentu vai nenodrošināto saistību pamatsummu vai nesamaksāto summu attiecībā uz tām;

| (f) | pilnvaras konvertēt noregulējamā CCP parāda instrumentus vai citas nenodrošinātās saistības tā CCP vai pagaidu CCP īpašumtiesību instrumentos, kuram tiek pārvesti noregulējamā CCP aktīvi, tiesības, pienākumi vai pasīvi; |
| --- | --- |

(f)

pilnvaras konvertēt noregulējamā CCP parāda instrumentus vai citas nenodrošinātās saistības tā CCP vai pagaidu CCP īpašumtiesību instrumentos, kuram tiek pārvesti noregulējamā CCP aktīvi, tiesības, pienākumi vai pasīvi;

| (g) | pilnvaras atcelt parāda instrumentus, ko emitējis noregulējamais CCP; |
| --- | --- |

(g)

pilnvaras atcelt parāda instrumentus, ko emitējis noregulējamais CCP;

| (h) | pilnvaras samazināt, arī līdz nullei, noregulējamā CCP īpašumtiesību instrumentu nominālu un anulēt šādus īpašumtiesību instrumentus; |
| --- | --- |

(h)

pilnvaras samazināt, arī līdz nullei, noregulējamā CCP īpašumtiesību instrumentu nominālu un anulēt šādus īpašumtiesību instrumentus;

| (i) | pilnvaras likt noregulējamam CCP ▌emitēt jaunus īpašumtiesību instrumentus, tostarp priekšrocību akcijas un ar nosacījumiem konvertējamus instrumentus; |
| --- | --- |

(i)

pilnvaras likt noregulējamam CCP ▌emitēt jaunus īpašumtiesību instrumentus, tostarp priekšrocību akcijas un ar nosacījumiem konvertējamus instrumentus;

| (j) | attiecībā uz CCP parāda instrumentiem un citām saistībām — pilnvaras grozīt vai mainīt to termiņu, grozīt maksājamo procentu summu vai grozīt datumu, kurā šie procenti ir jāmaksā, tostarp uz laiku apturot maksājumu; |
| --- | --- |

(j)

attiecībā uz CCP parāda instrumentiem un citām saistībām — pilnvaras grozīt vai mainīt to termiņu, grozīt maksājamo procentu summu vai grozīt datumu, kurā šie procenti ir jāmaksā, tostarp uz laiku apturot maksājumu;

| (k) | pilnvaras slēgt un izbeigt finanšu līgumus; |
| --- | --- |

(k)

pilnvaras slēgt un izbeigt finanšu līgumus;

| (l) | pilnvaras atbrīvot no amata vai nomainīt noregulējamā CCP valdi un augstāko vadību; |
| --- | --- |

(l)

pilnvaras atbrīvot no amata vai nomainīt noregulējamā CCP valdi un augstāko vadību;

| (m) | pilnvaras pieprasīt kompetentajai iestādei laikus novērtēt būtiskas līdzdalības pircēju, atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 648/2012 31. pantā noteiktajiem termiņiem; |
| --- | --- |

(m)

pilnvaras pieprasīt kompetentajai iestādei laikus novērtēt būtiskas līdzdalības pircēju, atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 648/2012 31. pantā noteiktajiem termiņiem;

| (n) | pilnvaras samazināt, arī līdz nullei, mainīgās maržas summu, kas pienākas noregulējamā CCP tīrvērtes dalībniekam
  vai attiecīgā tīrvērtes dalībnieka klientam, nodrošinot, ka ir ievēroti 30. panta noteikumi
  ; |
| --- | --- |

(n)

pilnvaras samazināt, arī līdz nullei, mainīgās maržas summu, kas pienākas noregulējamā CCP tīrvērtes dalībniekam
  vai attiecīgā tīrvērtes dalībnieka klientam, nodrošinot, ka ir ievēroti 30. panta noteikumi
  ;

| (o) | pilnvaras pārvest atvērtās pozīcijas un visus saistītos aktīvus, tostarp attiecīgos līgumus par finanšu nodrošinājumu īpašumtiesību nodošanas veidā, līgumus par finanšu nodrošinājumu galvojuma veidā, savstarpējās dzēšanas līgumus un savstarpējā ieskaita līgumus, no saistības nepildoša tīrvērtes dalībnieka konta uz saistības pildoša tīrvērtes dalībnieka kontu, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 48. pantu; |
| --- | --- |

(o)

pilnvaras pārvest atvērtās pozīcijas un visus saistītos aktīvus, tostarp attiecīgos līgumus par finanšu nodrošinājumu īpašumtiesību nodošanas veidā, līgumus par finanšu nodrošinājumu galvojuma veidā, savstarpējās dzēšanas līgumus un savstarpējā ieskaita līgumus, no saistības nepildoša tīrvērtes dalībnieka konta uz saistības pildoša tīrvērtes dalībnieka kontu, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 48. pantu;

| (p) | pilnvaras panākt, ka tiek izpildītas jebkādas noregulējamā CCP dalībnieku esošās un nenokārtotās līgumsaistības; |
| --- | --- |

(p)

pilnvaras panākt, ka tiek izpildītas jebkādas noregulējamā CCP dalībnieku esošās un nenokārtotās līgumsaistības;

| (q) | pilnvaras panākt, ka savas esošās un nenokārtotās saistības izpilda noregulējamā CCP mātesuzņēmums, tostarp saistības sniegt CCP finansiālu atbalstu garantiju veidā vai kredītlīniju veidā; |
| --- | --- |

(q)

pilnvaras panākt, ka savas esošās un nenokārtotās saistības izpilda noregulējamā CCP mātesuzņēmums, tostarp saistības sniegt CCP finansiālu atbalstu garantiju veidā vai kredītlīniju veidā;

| (r) | pilnvaras pieprasīt no tīrvērtes dalībniekiem papildu iemaksas naudā. |
| --- | --- |

(r)

pilnvaras pieprasīt no tīrvērtes dalībniekiem papildu iemaksas naudā.

Noregulējuma iestādes var īstenot pirmajā daļā minētās pilnvaras atsevišķi vai jebkādā kombinācijā.

2.   Ja šajā regulā un valsts atbalsta jomā pieņemtajā Savienības regulējumā nav paredzēts citādi, noregulējuma iestādei, kura īsteno 1. punktā minētās pilnvaras, nepiemēro nevienu no turpmāk minētajām prasībām:

| (a) | prasība saņemt apstiprinājumu vai piekrišanu no publiskām vai privātām personām; |
| --- | --- |

(a)

prasība saņemt apstiprinājumu vai piekrišanu no publiskām vai privātām personām;

| (b) | prasības attiecībā uz noregulējamā CCP vai pagaidu CCP finanšu instrumentu, tiesību, pienākumu, aktīvu vai pasīvu pārvešanu; |
| --- | --- |

(b)

prasības attiecībā uz noregulējamā CCP vai pagaidu CCP finanšu instrumentu, tiesību, pienākumu, aktīvu vai pasīvu pārvešanu;

| (c) | prasība sniegt paziņojumu publiskām vai privātām personām; |
| --- | --- |

(c)

prasība sniegt paziņojumu publiskām vai privātām personām;

| (d) | prasība publicēt jebkādus paziņojumus vai prospektus; |
| --- | --- |

(d)

prasība publicēt jebkādus paziņojumus vai prospektus;

| (e) | prasība iesniegt dokumentus kādai citai iestādei vai tos reģistrēt citā iestādē. |
| --- | --- |

(e)

prasība iesniegt dokumentus kādai citai iestādei vai tos reģistrēt citā iestādē.

49. pants

Papildu pilnvaras

1.   Ja tiek īstenotas 48. panta 1. punktā minētās pilnvaras, noregulējuma iestāde var īstenot arī kādu no šīm papildu pilnvarām:

| (a) | ievērojot 65. pantu, noteikt, ka pārvedums stājas spēkā bez jebkādām saistībām vai apgrūtinājumiem, kas ietekmē pārvedamos finanšu instrumentus, tiesības, pienākumus, aktīvus vai pasīvus; |
| --- | --- |

(a)

ievērojot 65. pantu, noteikt, ka pārvedums stājas spēkā bez jebkādām saistībām vai apgrūtinājumiem, kas ietekmē pārvedamos finanšu instrumentus, tiesības, pienākumus, aktīvus vai pasīvus;

| (b) | atcelt tiesības papildus iegādāties īpašumtiesību instrumentus; |
| --- | --- |

(b)

atcelt tiesības papildus iegādāties īpašumtiesību instrumentus;

| (c) | pieprasīt, lai attiecīgā iestāde pārtrauktu vai apturētu CCP emitētu finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū vai iekļaušanu oficiālajā sarakstā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/34/EK (14); |
| --- | --- |

(c)

pieprasīt, lai attiecīgā iestāde pārtrauktu vai apturētu CCP emitētu finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū vai iekļaušanu oficiālajā sarakstā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/34/EK (14);

| (d) | nodrošināt, lai attieksme pret pircēju vai pagaidu CCP, ievērojot attiecīgi 40. vai 42. pantu, būtu tāda pati, kādu saņemtu noregulējamais CCP, ja tās ir noregulējumā CCP tiesības vai pienākumi, vai darbības, ko noregulējamais CCP ir veicis, cita starpā arī tiesības vai pienākumi, kas saistīti ar līdzdalību tirgus infrastruktūrā; |
| --- | --- |

(d)

nodrošināt, lai attieksme pret pircēju vai pagaidu CCP, ievērojot attiecīgi 40. vai 42. pantu, būtu tāda pati, kādu saņemtu noregulējamais CCP, ja tās ir noregulējumā CCP tiesības vai pienākumi, vai darbības, ko noregulējamais CCP ir veicis, cita starpā arī tiesības vai pienākumi, kas saistīti ar līdzdalību tirgus infrastruktūrā;

| (e) | pieprasīt, lai noregulējamais CCP, pircējs vai pagaidu CCP vajadzības gadījumā sniegtu cits citam informāciju un palīdzību; |
| --- | --- |

(e)

pieprasīt, lai noregulējamais CCP, pircējs vai pagaidu CCP vajadzības gadījumā sniegtu cits citam informāciju un palīdzību;

| (f) | noteikt, ka tīrvērtes dalībnieks, kas saņem visas pozīcijas, kuras tam piešķirtas, izmantojot 48. panta 1. punkta o) un p) apakšpunktā minētās pilnvaras, saistībā ar šīm pozīcijām uzņemas visas tiesības vai pienākumus attiecībā uz līdzdalību CCP; |
| --- | --- |

(f)

noteikt, ka tīrvērtes dalībnieks, kas saņem visas pozīcijas, kuras tam piešķirtas, izmantojot 48. panta 1. punkta o) un p) apakšpunktā minētās pilnvaras, saistībā ar šīm pozīcijām uzņemas visas tiesības vai pienākumus attiecībā uz līdzdalību CCP;

| (g) | atcelt vai grozīt tāda līguma noteikumus, kura līgumslēdzēja puse ir noregulējamais CCP, vai aizstāt līgumslēdzēju, ja tas ir pircējs vai pagaidu CCP, pašai kļūstot par līgumslēdzēju pusi noregulējamā CCP vietā; |
| --- | --- |

(g)

atcelt vai grozīt tāda līguma noteikumus, kura līgumslēdzēja puse ir noregulējamais CCP, vai aizstāt līgumslēdzēju, ja tas ir pircējs vai pagaidu CCP, pašai kļūstot par līgumslēdzēju pusi noregulējamā CCP vietā;

| (h) | mainīt vai grozīt noregulējamā CCP darbības noteikumus▌; |
| --- | --- |

(h)

mainīt vai grozīt noregulējamā CCP darbības noteikumus▌;

| (i) | noregulējamā CCP tīrvērtes dalībnieka dalību nodot CCP pircējam vai pagaidu CCP. |
| --- | --- |

(i)

noregulējamā CCP tīrvērtes dalībnieka dalību nodot CCP pircējam vai pagaidu CCP.

Tiesības uz kompensāciju, kas paredzēta šajā regulā, neuzskata par saistībām vai apgrūtinājumu pirmā punkta a) apakšpunkta piemērošanas nolūkā.

2.   Noregulējuma iestāde var noteikt nepārtrauktības pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka noregulējuma darbība ir efektīva un ka pircējs vai pagaidu CCP var vadīt pārvesto uzņēmumu. Minētie nepārtrauktības pasākumi var ietvert:

| (a) | to līgumu nepārtrauktību, kurus noslēdzis noregulējamais CCP, lai pircējs vai pagaidu CCP uzņemtos noregulējamā CCP tiesības un saistības, kas attiecas uz jebkādiem finanšu instrumentiem, tiesībām, pienākumiem, aktīviem vai pasīviem, kas ir pārvesti, un tieši vai netieši aizstātu noregulējamo CCP visos attiecīgajos līguma dokumentos; |
| --- | --- |

(a)

to līgumu nepārtrauktību, kurus noslēdzis noregulējamais CCP, lai pircējs vai pagaidu CCP uzņemtos noregulējamā CCP tiesības un saistības, kas attiecas uz jebkādiem finanšu instrumentiem, tiesībām, pienākumiem, aktīviem vai pasīviem, kas ir pārvesti, un tieši vai netieši aizstātu noregulējamo CCP visos attiecīgajos līguma dokumentos;

| (b) | to, ka pircējs vai pagaidu CCP aizstāj noregulējamo CCP tiesvedībā, kas attiecas uz jebkādiem finanšu instrumentiem, tiesībām, pienākumiem, aktīviem vai pasīviem, kas ir pārvesti. |
| --- | --- |

(b)

to, ka pircējs vai pagaidu CCP aizstāj noregulējamo CCP tiesvedībā, kas attiecas uz jebkādiem finanšu instrumentiem, tiesībām, pienākumiem, aktīviem vai pasīviem, kas ir pārvesti.

3.   Pilnvaras, kas noteiktas 1. punkta d) apakšpunktā un 2. punkta b) apakšpunktā neietekmē:

| (a) | noregulējamā CCP darbinieka tiesības izbeigt darba līgumu; |
| --- | --- |

(a)

noregulējamā CCP darbinieka tiesības izbeigt darba līgumu;

| (b) | ievērojot 55., 56. un 57. pantu, — līgumslēdzējas puses līgumisko tiesību izmantošanu, tostarp izbeigšanas tiesības, ja tāda iespēja ir paredzēta līguma noteikumos, saistībā ar CCP darbību vai bezdarbību pirms pārvešanas vai pircēja vai pagaidu CCP darbību vai bezdarbību pēc pārvešanas. |
| --- | --- |

(b)

ievērojot 55., 56. un 57. pantu, — līgumslēdzējas puses līgumisko tiesību izmantošanu, tostarp izbeigšanas tiesības, ja tāda iespēja ir paredzēta līguma noteikumos, saistībā ar CCP darbību vai bezdarbību pirms pārvešanas vai pircēja vai pagaidu CCP darbību vai bezdarbību pēc pārvešanas.

50. pants

Īpašā vadība

1.   Noregulējuma iestādes var iecelt
  vienu vai vairākus īpašus vadītājus
  , lai aizstātu noregulējamā CCP valdi. Īpašajam vadītājam ir pietiekami laba reputācija un atbilstīgas zināšanas par finanšu pakalpojumiem, riska pārvaldību un tīrvērtes pakalpojumiem atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 27. panta 2. punkta otrajai daļai.

2.   Īpašajam vadītājam ir visas CCP akcionāru un valdes pilnvaras. Īpašais vadītājs minētās pilnvaras var īstenot tikai noregulējuma iestādes kontrolē. Noregulējuma iestāde var ierobežot īpašā vadītāja darbības vai pieprasīt iepriekšēju piekrišanu konkrētām darbībām.

Noregulējuma iestāde publisko informāciju par 1. punktā minēto iecelšanu un ar šo iecelšanu saistītajiem noteikumiem un nosacījumiem.

3.   Īpašo vadītāju ieceļ uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu. Noregulējuma iestāde var atjaunināt šo laikposmu, ja tas ir nepieciešams noregulējuma mērķu sasniegšanai.

4.   Īpašais vadītājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu noregulējuma mērķu sasniegšanu un īstenotu noregulējuma darbības, ko veikusi noregulējuma iestāde. Neatbilstības vai konflikta gadījumā šis ar likumu noteiktais pienākums prevalē pār citiem CCP statūtos vai valsts tiesību aktos paredzētajiem vadības pienākumiem.

5.   Īpašais vadītājs savu pilnvaru sākumā un beigās, kā arī regulāros intervālos, ko nosaka noregulējuma iestāde, sagatavo ziņojumus noregulējuma iestādei, kura to iecēlusi. Minētajos ziņojumos detalizēti izklāsta CCP finansiālo stāvokli un norāda veikto pasākumu iemeslus.

6.   Noregulējuma iestāde jebkurā laikā var īpašo vadītāju atbrīvot no amata. Tā īpašo vadītāju noteikti atbrīvo no amata šādos gadījumos:

| (a) | ja īpašais vadītājs nepilda savus pienākumus saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko noteikusi noregulējuma iestāde; |
| --- | --- |

(a)

ja īpašais vadītājs nepilda savus pienākumus saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko noteikusi noregulējuma iestāde;

| (b) | ja noregulējuma mērķus varētu labāk sasniegt, atbrīvojot šo īpašo vadītāju no amata vai aizstājot viņu ar citu; |
| --- | --- |

(b)

ja noregulējuma mērķus varētu labāk sasniegt, atbrīvojot šo īpašo vadītāju no amata vai aizstājot viņu ar citu;

| (c) | ja iecelšanas nosacījumi vairs netiek pildīti. |
| --- | --- |

(c)

ja iecelšanas nosacījumi vairs netiek pildīti.

7.   Ja maksātnespējas jomā pieņemtajos valsts tiesību aktos ir paredzēts iecelt maksātnespējas administratoru, tad īpašo vadītāju, kas iecelts saskaņā ar 1. punktu, var iecelt arī kā maksātnespējas administratoru
  vai arī otrādi — maksātnespējas administratoru var iecelt kā īpašo vadītāju
  .

51. pants

Pilnvaras pieprasīt pakalpojumu un mehānismu nodrošināšanu

1.   Noregulējuma iestāde var pieprasīt, lai noregulējamais CCP vai jebkura no tā grupas vienībām vai tīrvērtes dalībniekiem nodrošinātu jebkādus pakalpojumus vai mehānismus, kas ir vajadzīgi, lai pircējs vai pagaidu CCP varētu efektīvi vadīt tam pārvesto uzņēmumu.

Šā punkta pirmo daļu piemēro neatkarīgi no tā, vai vienība ir tajā pašā grupā, kurā ir CCP, vai viens no CCP tīrvērtes dalībniekiem ir sācis parasto maksātnespējas procedūru vai tam pašam piemēro noregulējumu.

2.   Noregulējuma iestāde var likt izpildīt pienākumus, kurus saskaņā ar 1. punktu ir noteikušas noregulējuma iestādes citās dalībvalstīs, ja šīs pilnvaras īsteno attiecībā uz vienībām, kas pieder pie tās pašas grupas, kurā ir noregulējamais CCP, vai minētā CCP tīrvērtes dalībniekiem.

3.   Pakalpojumi un mehānismi, kas minēti 1. punktā, neietver nekādu finansiālu atbalstu.

4.   Pakalpojumi un mehānismi, ko nodrošina saskaņā ar 1. punktu, ir pieejami:

| (a) | ar tādiem pašiem komerciāliem noteikumiem, ar kādiem tos nodrošināja CCP tieši pirms noregulējuma darbības veikšanas, ja pastāv vienošanās minētajā nolūkā; |
| --- | --- |

(a)

ar tādiem pašiem komerciāliem noteikumiem, ar kādiem tos nodrošināja CCP tieši pirms noregulējuma darbības veikšanas, ja pastāv vienošanās minētajā nolūkā;

| (b) | ar saprātīgiem komerciāliem noteikumiem, ja nepastāv vienošanās minētajā nolūkā vai ja šīs vienošanās termiņš ir beidzies. |
| --- | --- |

(b)

ar saprātīgiem komerciāliem noteikumiem, ja nepastāv vienošanās minētajā nolūkā vai ja šīs vienošanās termiņš ir beidzies.

52. pants

Pilnvaras panākt, ka citas dalībvalstis izpilda noregulējuma darbības vai krīzes novēršanas pasākumus

1.   Ja noregulējamā CCP īpašumtiesību instrumenti, aktīvi, tiesības, pienākumi vai saistības atrodas tādā dalībvalstī vai tos reglamentē tādas dalībvalsts tiesību akti, kas nav noregulējuma iestādes dalībvalsts, tad pārvešana
  vai noregulējuma darbība, kura attiecas uz šiem instrumentiem, aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem,
  stājas spēkā saskaņā ar šīs citas dalībvalsts tiesību aktiem.

2.   Šīs citas dalībvalsts iestādes sniedz dalībvalsts noregulējuma iestādei visu nepieciešamo palīdzību, lai nodrošinātu, ka visi īpašumtiesību instrumenti, aktīvi, tiesības, pienākumi vai pasīvi tiek pārvesti pircējam vai pagaidu CCP
  vai arī stājas spēkā jebkāda cita noregulējuma darbība
  saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, kas ir piemērojami.

3.   Akcionāri, kreditori un trešās personas, ko skar 1. punktā minētā īpašumtiesību instrumentu, aktīvu, tiesību, pienākumu vai pasīvu pārvešana, nav tiesīgas novērst, apstrīdēt vai atlikt šo pārvešanu saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kuri reglamentē minēto pārvešanu.

4.   Ja dalībvalsts noregulējuma iestāde izmanto noregulējuma instrumentus, kuri minēti 28. vai 32. pantā, un noregulējamā CCP līgumi, saistības īpašumtiesību instrumenti vai parāda instrumenti ietver instrumentus, līgumus vai saistības, ko reglamentē citas dalībvalsts tiesību akti, vai saistības pret kreditoriem un līgumus attiecībā uz tīrvērtes dalībniekiem
  vai to klientiem
  , kuri atrodas šajā citā dalībvalstī, šīs citas dalībvalsts attiecīgās iestādes nodrošina, ka stājas spēkā jebkura darbība, kas izriet no minētajiem noregulējuma instrumentiem.

Pirmās daļas piemērošanas nolūkā akcionāri, kreditori un tīrvērtes dalībnieki
  vai to klienti
  , kurus skar minētie noregulējuma instrumenti, nav tiesīgi apstrīdēt instrumenta vai pasīvu pamatsummas vai maksājamās summas samazināšanu, nedz arī to konvertāciju vai pārstrukturēšanu.

5.   Saskaņā ar noregulējuma iestādes dalībvalsts tiesību aktiem tiek noteiktas šādas tiesības un aizsardzības pasākumi:

| (a) | akcionāru, kreditoru un trešo personu tiesības saskaņā ar 72. pantu pārsūdzēt šā panta 1. punktā minēto īpašumtiesību instrumentu, aktīvu, tiesību, pienākumu vai pasīvu pārvedumu; |
| --- | --- |

(a)

akcionāru, kreditoru un trešo personu tiesības saskaņā ar 72. pantu pārsūdzēt šā panta 1. punktā minēto īpašumtiesību instrumentu, aktīvu, tiesību, pienākumu vai pasīvu pārvedumu;

| (b) | ietekmēto kreditoru tiesības saskaņā ar 72. pantu pārsūdzēt šā panta 4. punktā minētā instrumenta, pasīvu vai līguma pamatsummas vai maksājamās summas samazināšanu vai konvertāciju, vai pārstrukturēšanu; |
| --- | --- |

(b)

ietekmēto kreditoru tiesības saskaņā ar 72. pantu pārsūdzēt šā panta 4. punktā minētā instrumenta, pasīvu vai līguma pamatsummas vai maksājamās summas samazināšanu vai konvertāciju, vai pārstrukturēšanu;

| (c) | daļējas pārvešanas aizsardzības pasākumi, kā norādīts V nodaļā, attiecībā uz šā panta 1. punktā minētajiem aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai saistībām. |
| --- | --- |

(c)

daļējas pārvešanas aizsardzības pasākumi, kā norādīts V nodaļā, attiecībā uz šā panta 1. punktā minētajiem aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai saistībām.

53. pants

Pilnvaras attiecībā uz to personu aktīviem, tiesībām, saistībām, pienākumiem un īpašumtiesību instrumentiem, kuras atrodas trešās valstīs vai kuras reglamentē trešo valstu tiesību akti

1.   Ja noregulējuma darbība attiecas uz to personu aktīviem vai līgumiem, kas atrodas trešā valstī, vai īpašumtiesību instrumentiem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem, ko reglamentē trešās valsts tiesību akti, noregulējuma iestāde var pieprasīt, lai:

| (a) | noregulējamais CCP un šo aktīvu, līgumu, īpašumtiesību instrumentu, tiesību, pienākumu vai pasīvu saņēmējs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to darbība stājas spēkā; |
| --- | --- |

(a)

noregulējamais CCP un šo aktīvu, līgumu, īpašumtiesību instrumentu, tiesību, pienākumu vai pasīvu saņēmējs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to darbība stājas spēkā;

| (b) | noregulējamais CCP tur īpašumtiesību instrumentus, aktīvus vai tiesības vai izpilda saistības vai pienākumus saņēmēja vārdā līdz brīdim, kad darbība stājas spēkā; |
| --- | --- |

(b)

noregulējamais CCP tur īpašumtiesību instrumentus, aktīvus vai tiesības vai izpilda saistības vai pienākumus saņēmēja vārdā līdz brīdim, kad darbība stājas spēkā;

| (c) | pamatotus saņēmēja izdevumus, kas pienācīgi radušies, veicot šā punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās darbības, atlīdzina kādā no 27. panta 9. punktā izklāstītajiem veidiem. |
| --- | --- |

(c)

pamatotus saņēmēja izdevumus, kas pienācīgi radušies, veicot šā punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās darbības, atlīdzina kādā no 27. panta 9. punktā izklāstītajiem veidiem.

2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā noregulējuma iestāde var pieprasīt, lai CCP nodrošinātu, ka līgumos un citos vienošanās dokumentos ar tīrvērtes dalībniekiem un īpašumtiesību instrumentu un parāda instrumentu vai citu saistību turētājiem, kuri atrodas trešās valstīs
  vai kurus reglamentē trešo valstu tiesību akti
  , būtu iekļauts noteikums, kas paredz, ka tiem ir saistoša noregulējuma iestādes veikta darbība attiecībā uz to aktīviem, tiesībām, pienākumiem, līgumiem un pasīviem, cita starpā piemērojot arī 55., 56. un 57. pantu.
  Noregulējuma iestāde var pieprasīt, lai CCP tai sniegtu juridisku atzinumu par to, vai šādi noteikumi ir juridiski izpildāmi un cik tie ir efektīvi.

3.   Ja 1. punktā minētā noregulējuma darbība nav stājusies spēkā, tā zaudē spēku attiecībā uz konkrētajiem īpašumtiesību instrumentiem, aktīviem, tiesībām, pienākumiem vai pasīviem.

54. pants

Atsevišķu līguma nosacījumu izslēgšana agrīnas intervences un noregulējuma gadījumā

1.   Krīzes novēršanas pasākums vai noregulējuma darbība, kas ir veikta saskaņā ar šo regulu, vai jebkurš notikums, kurš tieši saistīts ar minētās darbības piemērošanu, nav uzskatāms par izpildes vai maksātnespējas notikumu Direktīvas 2002/47/EK un Direktīvas 98/26/EK nozīmē, ja vien joprojām tiek pildīti būtiski pienākumi saskaņā ar līgumu, tostarp maksājumu un piegādes pienākumi, kā arī nodrošinājuma sniegšana.

Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā trešās valsts noregulējuma procedūra, kas ir atzīta saskaņā ar 75. pantu vai arī saskaņā ar noregulējuma iestādes lēmumu, tiek uzskatīta par noregulējuma darbību, kura veikta saskaņā ar šo regulu.

2.   Šā panta 1. punktā minētu krīzes novēršanas pasākumu vai noregulējuma darbību neizmanto, lai:

| (a) | īstenotu izbeigšanas, apturēšanas, grozīšanas, savstarpēja ieskaita vai savstarpējas dzēšanas tiesības, tostarp attiecībā uz līgumiem, ko noslēgusi kāda no tās grupas vienībām, pie kuras pieder CCP, un kas ietver noteikumus par saistību savstarpēju neizpildi vai pienākumus, kurus garantē vai kā citādi atbalsta ikviena grupas vienība; |
| --- | --- |

(a)

īstenotu izbeigšanas, apturēšanas, grozīšanas, savstarpēja ieskaita vai savstarpējas dzēšanas tiesības, tostarp attiecībā uz līgumiem, ko noslēgusi kāda no tās grupas vienībām, pie kuras pieder CCP, un kas ietver noteikumus par saistību savstarpēju neizpildi vai pienākumus, kurus garantē vai kā citādi atbalsta ikviena grupas vienība;

| (b) | iegūtu īpašumā, pārņemtu savā kontrolē vai piemērotu nodrošinājumu attiecīgā CCP vai jebkuras grupas vienības īpašumam saistībā ar līgumu, kas ietver noteikumus par saistību savstarpēju neizpildi; |
| --- | --- |

(b)

iegūtu īpašumā, pārņemtu savā kontrolē vai piemērotu nodrošinājumu attiecīgā CCP vai jebkuras grupas vienības īpašumam saistībā ar līgumu, kas ietver noteikumus par saistību savstarpēju neizpildi;

| (c) | ietekmētu attiecīgā CCP vai jebkuras grupas vienības līgumiskās tiesības saistībā ar līgumu, kas ietver noteikumus par saistību savstarpēju neizpildi. |
| --- | --- |

(c)

ietekmētu attiecīgā CCP vai jebkuras grupas vienības līgumiskās tiesības saistībā ar līgumu, kas ietver noteikumus par saistību savstarpēju neizpildi.

55. pants

Pilnvaras apturēt noteiktus pienākumus

1.   Noregulējuma iestāde var apturēt maksājuma vai izpildes pienākuma īstenošanu attiecībā uz abām ar noregulējamo CCP noslēgta līguma pusēm uz laiku no dienas, kad saskaņā ar 70. pantu ir publicēts paziņojums par apturēšanu, līdz nākamās darba dienas beigām.

Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā darba dienas beigas ir pusnakts noregulējuma iestādes dalībvalstī.

2.   Ja maksājuma vai izpildes pienākuma termiņš būtu iestājies apturēšanas periodā, maksājuma vai izpildes pienākumu īsteno uzreiz pēc apturēšanas perioda beigām.

3.   Noregulējuma iestāde neīsteno 1. punktā izklāstītās pilnvaras attiecībā uz maksāšanas un izpildes pienākumiem pret sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas izraudzīti Direktīvas 98/26/EK piemērošanas nolūkā, tostarp pret citiem centrālajiem darījumu partneriem un centrālajām bankām.

56. pants

Pilnvaras ierobežot nodrošinājuma tiesību īstenošanu

1.   Noregulējuma iestāde var aizliegt noregulējamā CCP nodrošinātajiem kreditoriem īstenot savas nodrošinājuma tiesības uz jebkuru noregulējamā CCP aktīvu uz laiku no dienas, kad saskaņā ar 70. pantu ir publicēts paziņojums par aizliegumu, līdz nākamās darba dienas beigām.

Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā darba dienas beigas ir pusnakts noregulējuma iestādes dalībvalstī.

2.   Noregulējuma iestāde neīsteno 1. punktā izklāstītās pilnvaras attiecībā uz nodrošinājuma tiesībām, kas saistībā ar aktīviem, kurus noregulējamais CCP ir ieķīlājis vai sniedzis ar maržu vai nodrošinājumu, pienākas sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas izraudzīti Direktīvas 98/26/EK piemērošanas nolūkā, tostarp citiem centrālajiem darījumu partneriem un centrālajām bankām.

57. pants

Pilnvaras uz laiku apturēt izbeigšanas tiesības

1.   Noregulējuma iestāde var jebkurai pusei, kas ir noslēgusi līgumu ar noregulējamo CCP, apturēt izbeigšanas tiesības no paziņojuma par izbeigšanu publicēšanas saskaņā ar 70. pantu līdz nākamās darba dienas beigām pēc minētās publicēšanas ar noteikumu, ka arī turpmāk tiek izpildīti maksājumu un piegādes pienākumi un nodrošinājuma sniegšana.

Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā darba dienas beigas ir pusnakts noregulējuma dalībvalstī.

2.   Noregulējuma iestāde neīsteno 1. punktā izklāstītās pilnvaras attiecībā uz sistēmām vai sistēmu operatoriem, kas izraudzīti Direktīvas 98/26/EK piemērošanas nolūkā, tostarp attiecībā uz citiem centrālajiem darījumu partneriem un centrālajām bankām.

3.   Līgumslēdzēja puse saskaņā ar līgumu var īstenot izbeigšanas tiesības pirms 1. punktā minētā termiņa beigām, ja attiecīgā līgumslēdzēja puse no noregulējuma iestādes saņem paziņojumu, ka tiesības un saistības, uz ko attiecas līgums:

| (a) | nav pārvedamas citai vienībai; |
| --- | --- |

(a)

nav pārvedamas citai vienībai;

| (b) | netiek norakstītas, konvertētas un tām nepiemēro arī nevienu noregulējuma instrumentu, lai sadalītu zaudējumus vai pozīcijas. |
| --- | --- |

(b)

netiek norakstītas, konvertētas un tām nepiemēro arī nevienu noregulējuma instrumentu, lai sadalītu zaudējumus vai pozīcijas.

4.   Ja 3. punktā minētais paziņojums nav iesniegts, izbeigšanas tiesības pēc apturēšanas termiņa beigām saskaņā ar 54. punktu var īstenot šādi:

| (a) | ja tiesības un saistības, uz kurām attiecas līgums, ir pārvestas citai vienībai, darījuma partneris var īstenot izbeigšanas tiesības saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem tikai tādā gadījumā, ja saņēmēja vienība panāk, ka ir bijis vai turpinās izpildes notikums; |
| --- | --- |

(a)

ja tiesības un saistības, uz kurām attiecas līgums, ir pārvestas citai vienībai, darījuma partneris var īstenot izbeigšanas tiesības saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem tikai tādā gadījumā, ja saņēmēja vienība panāk, ka ir bijis vai turpinās izpildes notikums;

| (b) | ja tiesības un saistības, uz kurām attiecas līgums, saglabā CCP, tad izbeigšanas tiesības saskaņā ar
  izbeigšanas
  noteikumiem
  , kas izklāstīti līgumā starp CCP un attiecīgo darījuma partneri, piemēro tikai tad, ja pēc apturēšanas termiņa beigām ir bijis vai turpinās izpildes notikums
  . |
| --- | --- |

(b)

ja tiesības un saistības, uz kurām attiecas līgums, saglabā CCP, tad izbeigšanas tiesības saskaņā ar
  izbeigšanas
  noteikumiem
  , kas izklāstīti līgumā starp CCP un attiecīgo darījuma partneri, piemēro tikai tad, ja pēc apturēšanas termiņa beigām ir bijis vai turpinās izpildes notikums
  .

58. pants

Pilnvaras pārņemt kontroli pār CCP

1.   Noregulējuma iestāde var pārņemt kontroli pār noregulējamo CCP, lai:

| (a) | pārvaldītu CCP darbības un pakalpojumus, īstenojot tā akcionāru un valdes pilnvaras un apspriežoties ar riska komiteju; |
| --- | --- |

(a)

pārvaldītu CCP darbības un pakalpojumus, īstenojot tā akcionāru un valdes pilnvaras un apspriežoties ar riska komiteju;

| (b) | pārvaldītu un rīkotos ar noregulējamā CCP aktīviem un īpašumu. |
| --- | --- |

(b)

pārvaldītu un rīkotos ar noregulējamā CCP aktīviem un īpašumu.

Šā punkta pirmajā daļā paredzēto kontroli var īstenot pati noregulējuma iestāde vai arī viena vai vairākas tās ieceltas personas.

2.   Ja noregulējuma iestāde pārņem kontroli pār CCP, noregulējuma iestādi neuzskata par “ēnu” direktoru vai de facto direktoru atbilstoši valsts tiesību aktiem.

59. pants

Noregulējuma iestāžu pilnvaru īstenošana

Ievērojot 72. pantu, noregulējuma iestādes veic noregulējuma darbības, izmantojot izpildrīkojumu saskaņā ar valsts administratīvo kompetenci un procedūrām.

V NODAĻA

V NODAĻA

Aizsardzības pasākumi

Aizsardzības pasākumi

60. pants

Princips “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”

Ja noregulējuma iestāde izmanto vienu vai vairākus noregulējuma instrumentus,
  tai būtu jācenšas panākt, lai
  akcionāriem, kreditoriem, tīrvērtes dalībniekiem
  un to klientiem nebūtu jācieš
  lielāki zaudējumi nekā tie, kas būtu radušies, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP brīdī, kad noregulējuma iestāde uzskatīja, ka ir izpildīti noregulējuma nosacījumi saskaņā ar 22. panta 1. punktu, un ja tā vietā uz tiem attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu
  un visām pārējām
  līgumattiecībām
  , kas
  tā darbības noteikumos
  ir attiecīgi paredzētas saistību neizpildes gadījumam vai gadījumam, kuram nav sakara ar saistību neizpildi, un
  ja CCP
  vairs nav subjekts, kas spēj nepārtraukti darboties, un tam vairs nav atlikusi nekāda franšīzes vērtība, un tas ir
  likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru,
  pienācīgi ņemot vērā nelabvēlīgo ietekmi, kas patiešām ir iespējama un varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums
  .

| (a) | ▌ |
| --- | --- |

(a)

▌

| (b) | ▌ |
| --- | --- |

(b)

▌

Šā panta pirmajā daļā minēto nelabvēlīgo ietekmi, kas patiešām ir iespējama un varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums, neņem vērā, ja to nevar novērtēt, izmantojot regulatīvos tehniskos standartus, kuri minēti 61. panta 5. punktā.

Tiklīdz ir stājušies spēkā regulatīvie tehniskie standarti, kuri minēti 61. panta 5. punktā, noregulējuma iestādes šā panta pirmās daļas piemērošanas nolūkā ņem vērā nelabvēlīgo ietekmi, kas patiešām ir iespējama un varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums.

61. pants

Vērtēšana attiecībā uz principa “neviens kreditors nav sliktākā situācijā” piemērošanu

1.   
  Lai informētu ar CCP saistītās ieinteresētās personas, CCP sagatavo un katru gadu atjaunina aplēsi attiecībā uz to, kā zaudējumi ietekmētu katru no kreditoru kategorijām ārkārtēju un tomēr ticamu scenāriju gadījumā, kad saistību neizpilde vai arī notikums, kam nav sakara ar saistību neizpildi, izraisa CCP maksātnespēju.

Šī aplēse pilnībā atspoguļo līgumattiecības, kas reglamentē CCP zaudējumu gadījumā noteikto secību, un ir saskaņota ar maržu noteikšanas un spriedzes testu metodiku, kura izmantota, lai izpildītu Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktos CCP pienākumus.

1.a
     
  Lai izvērtētu, vai ir ievērots 60. pantā noteiktais princips “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”, noregulējuma iestāde nodrošina, ka vērtēšanu veic neatkarīga persona iespējami drīz pēc tam, kad noregulējuma darbība ir veikta.

2.   Šā panta 1. punktā minētās vērtēšanas procesā analizē:

| (a) | pieeju, kas akcionāriem, kreditoriem, tīrvērtes dalībniekiem
  un to klientiem
  būtu piemērota, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP, par kuru noregulējuma iestāde uzskatīja, ka ir izpildīti noregulējuma nosacījumi saskaņā ar 22. panta 1. punktu, un tā vietā uz tiem būtu attiecināma iespējamu nenokārtotu saistību izpildes nodrošināšana saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu
  un
  citiem mehānismiem tā darbības noteikumos un ja CCP
  kā subjekts, kurš vairs nespēj nepārtraukti darboties un kuram vairs nav atlikusi nekāda franšīzes vērtība,
  būtu likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru
  , pienācīgi ņemot vērā nelabvēlīgo ietekmi, kas patiešām ir iespējama un varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums
  ; |
| --- | --- |

(a)

pieeju, kas akcionāriem, kreditoriem, tīrvērtes dalībniekiem
  un to klientiem
  būtu piemērota, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP, par kuru noregulējuma iestāde uzskatīja, ka ir izpildīti noregulējuma nosacījumi saskaņā ar 22. panta 1. punktu, un tā vietā uz tiem būtu attiecināma iespējamu nenokārtotu saistību izpildes nodrošināšana saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu
  un
  citiem mehānismiem tā darbības noteikumos un ja CCP
  kā subjekts, kurš vairs nespēj nepārtraukti darboties un kuram vairs nav atlikusi nekāda franšīzes vērtība,
  būtu likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru
  , pienācīgi ņemot vērā nelabvēlīgo ietekmi, kas patiešām ir iespējama un varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums
  ;

| (b) | faktisko pieeju, kas akcionāriem, kreditoriem un tīrvērtes dalībniekiem
  vai to klientiem
  būtu piemērota CCP noregulējuma gadījumā; |
| --- | --- |

(b)

faktisko pieeju, kas akcionāriem, kreditoriem un tīrvērtes dalībniekiem
  vai to klientiem
  būtu piemērota CCP noregulējuma gadījumā;

| (c) | vai a) apakšpunktā minētā pieeja atšķiras no b) apakšpunktā minētās pieejas. |
| --- | --- |

(c)

vai a) apakšpunktā minētā pieeja atšķiras no b) apakšpunktā minētās pieejas.

3.   Lai veiktu aprēķināšanu 2. punkta a) apakšpunktā minētās pieejas vajadzībām, 1. punktā minētās vērtēšanas procesā neņem vērā nekādu ārkārtas finansiālā atbalsta sniegšanu noregulējamam CCP no publiskā sektora līdzekļiem
  , un paša CCP cenu noteikšanas metodiku neņem vērā, ja šī metodika neatspoguļo faktiskos tirgus apstākļus
  .

4.   Šā panta 1. punktā minētā vērtēšana atšķiras no vērtēšanas, ko veic saskaņā ar 24. panta 3. punktu.

5.   EVTI, ņemot vērā regulatīvos tehniskos standartus, kas sagatavoti saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 74. panta 4. punktu, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu metodiku, pēc kuras veic 1. punktā minēto vērtēšanu
  , cita starpā arī metodiku, pēc kuras attiecīgā gadījumā, kad tas ir tehniski iespējams, vērtē nelabvēlīgo ietekmi, kas patiešām ir iespējama un varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums
  .

EVTI šo regulatīvo standartu projektu līdz [PB: lūgums norādīt datumu — 12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] iesniedz Komisijai.

Komisija ir pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

62. pants

Akcionāru, kreditoru, tīrvērtes dalībnieku

  un tīrvērtes dalībnieku klientu

  aizsardzības pasākumi

Ja saskaņā ar vērtēšanu, kas veikta atbilstīgi 61. panta prasībām, kādam akcionāram, kreditoram, tīrvērtes dalībniekam
  vai tīrvērtes dalībnieka klientam
  ir radušies lielāki zaudējumi nekā tie, kas tam būtu radušies, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un tā vietā uz to attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citi mehānismi tā darbības noteikumos, vai ja CCP būtu likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, tad minētajam akcionāram, kreditoram vai tīrvērtes dalībniekam ir tiesības saņemt šīs starpības samaksu.

62.a pants

Maksājumu atgūšana

Noregulējuma iestāde visus izdevumus, kas pieņemamā apjomā ir radušies saistībā ar maksājumu, kā uz to norādīts 62. pantā, atgūst kādā no šiem veidiem:

| (a) | priviliģēta kreditora statusā — no noregulējamā CCP; |
| --- | --- |

(a)

priviliģēta kreditora statusā — no noregulējamā CCP;

| (b) | no atlīdzības, ko izmaksā pircējs, ja ir izmantots uzņēmuma pārdošanas instruments; |
| --- | --- |

(b)

no atlīdzības, ko izmaksā pircējs, ja ir izmantots uzņēmuma pārdošanas instruments;

| (c) | priviliģēta kreditora statusā — no ieņēmumiem, kas gūti, izbeidzot pagaidu CCP darbību; |
| --- | --- |

(c)

priviliģēta kreditora statusā — no ieņēmumiem, kas gūti, izbeidzot pagaidu CCP darbību;

| (d) | no jebkura tīrvērtes dalībnieka tādā apmērā, kas nepieļauj, ka tīrvērtes dalībniekam rodas lielāki zaudējumi nekā tie, kas tam būtu radušies, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz šo tīrvērtes dalībnieku attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos, vai ja CCP būtu ticis likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. |
| --- | --- |

(d)

no jebkura tīrvērtes dalībnieka tādā apmērā, kas nepieļauj, ka tīrvērtes dalībniekam rodas lielāki zaudējumi nekā tie, kas tam būtu radušies, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz šo tīrvērtes dalībnieku attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos, vai ja CCP būtu ticis likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru.

63. pants

Darījumu partneru aizsardzības pasākumi daļējas pārvešanas gadījumā

Aizsardzību, kas paredzēta 64., 65. un 66. pantā, piemēro šādos apstākļos:

| (a) | ja noregulējuma iestāde pārved pircējam dažus, bet ne visus noregulējamā CCP vai pagaidu CCP aktīvus, tiesības, pienākumus vai saistības; |
| --- | --- |

(a)

ja noregulējuma iestāde pārved pircējam dažus, bet ne visus noregulējamā CCP vai pagaidu CCP aktīvus, tiesības, pienākumus vai saistības;

| (b) | ja noregulējuma iestāde īsteno pilnvaras, kas minētas 49. panta 1. punkta g) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(b)

ja noregulējuma iestāde īsteno pilnvaras, kas minētas 49. panta 1. punkta g) apakšpunktā.

64. pants

Finanšu nodrošinājuma līgumu, savstarpējās dzēšanas līgumu un savstarpējā ieskaita līgumu aizsardzība

Noregulējuma iestāde nodrošina, ka noregulējuma instrumenta izmantošana nenoved pie tā, ka tiek pārvestas dažas, bet ne visas tiesības un saistības saskaņā ar līgumu par finanšu nodrošinājumu īpašumtiesību nodošanas veidā, savstarpējās dzēšanas līgumu vai savstarpējā ieskaita līgumu starp CCP un citām šo līgumu pusēm, vai ka tiek grozītas vai izbeigtas tiesības un saistības saskaņā ar minētajiem līgumiem, izmantojot papildu pilnvaras.

Līgumi, kas minēti pirmajā daļā, ietver jebkādu līgumu, saskaņā ar kuru pusēm ir tiesības savstarpēji dzēst vai savstarpēji ieskaitīt minētās tiesības un saistības.

65. pants

Nodrošinājuma pasākumu aizsardzība

Neskarot pozīciju sadales instrumentu izmantošanu saskaņā ar 29. pantu,
  noregulējuma iestāde nodrošina, ka noregulējuma instrumenta izmantošanas rezultātā ar nodrošinājuma mehānismiem, par kuriem noregulējamais CCP ir vienojies ar citiem šādu mehānismu dalībniekiem, nenotiek nekas no turpmāk minētā:

| (a) | tiek pārvesti aktīvi, ar kuriem ir nodrošināti pasīvi, bet netiek pārvesti arī attiecīgie pasīvi un ieguvums no nodrošinājuma; |
| --- | --- |

(a)

tiek pārvesti aktīvi, ar kuriem ir nodrošināti pasīvi, bet netiek pārvesti arī attiecīgie pasīvi un ieguvums no nodrošinājuma;

| (b) | tiek pārvesti nodrošinātie pasīvi, bet netiek pārvests arī ieguvums no nodrošinājuma; |
| --- | --- |

(b)

tiek pārvesti nodrošinātie pasīvi, bet netiek pārvests arī ieguvums no nodrošinājuma;

| (c) | tiek pārvests ieguvums no nodrošinājuma, bet netiek pārvesti arī nodrošinātie pasīvi; |
| --- | --- |

(c)

tiek pārvests ieguvums no nodrošinājuma, bet netiek pārvesti arī nodrošinātie pasīvi;

| (d) | ar papildu pilnvarām tiek izbeigts vai grozīts nodrošinājuma līgums, taču grozīšanas vai izbeigšanas rezultātā attiecīgajiem pasīviem vairs nav nodrošinājuma. |
| --- | --- |

(d)

ar papildu pilnvarām tiek izbeigts vai grozīts nodrošinājuma līgums, taču grozīšanas vai izbeigšanas rezultātā attiecīgajiem pasīviem vairs nav nodrošinājuma.

66. pants

Strukturētā finansējuma līgumu un segto obligāciju aizsardzība

Noregulējuma iestāde nodrošina, ka noregulējuma instrumenta izmantošanas rezultātā ar strukturētiem finansēšanas mehānismiem, tostarp segtajām obligācijām, nenotiek nekas no turpmāk minētā:

| (a) | tiek pārvesti tikai daži, nevis visi aktīvi, tiesības un pasīvi, kas ir strukturēti finansēšanas mehānismi vai to daļas, par kuriem attiecīgu vienošanos ir noslēdzis CCP, kas tiek noregulēts; |
| --- | --- |

(a)

tiek pārvesti tikai daži, nevis visi aktīvi, tiesības un pasīvi, kas ir strukturēti finansēšanas mehānismi vai to daļas, par kuriem attiecīgu vienošanos ir noslēdzis CCP, kas tiek noregulēts;

| (b) | ar papildu pilnvarām tiek likvidēti vai modificēti aktīvi, tiesības un pasīvi, kas ir strukturēti finansēšanas mehānismi vai to daļas, par kuriem attiecīgu vienošanos ir noslēdzis CCP, kas tiek noregulēts.
  Pirmā punkta piemērošanas nolūkā strukturēti finansēšanas mehānismi cita starpā ir arī vērtspapīrošana un instrumenti, ko izmanto riska ierobežošanas nolūkā un kas ir nodrošinājuma portfeļa neatņemama daļa un saskaņā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināti līdzīgā veidā kā segtās obligācijas, kas nozīmē, ka nodrošinājumu piešķir un tur līgumslēdzēja puse vai pilnvarnieks, pārstāvis vai uzticības persona. |
| --- | --- |

(b)

ar papildu pilnvarām tiek likvidēti vai modificēti aktīvi, tiesības un pasīvi, kas ir strukturēti finansēšanas mehānismi vai to daļas, par kuriem attiecīgu vienošanos ir noslēdzis CCP, kas tiek noregulēts.

Pirmā punkta piemērošanas nolūkā strukturēti finansēšanas mehānismi cita starpā ir arī vērtspapīrošana un instrumenti, ko izmanto riska ierobežošanas nolūkā un kas ir nodrošinājuma portfeļa neatņemama daļa un saskaņā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošināti līdzīgā veidā kā segtās obligācijas, kas nozīmē, ka nodrošinājumu piešķir un tur līgumslēdzēja puse vai pilnvarnieks, pārstāvis vai uzticības persona.

67. pants

Daļēja pārvešana – tirdzniecības, tīrvērtes un norēķinu sistēmu aizsardzība

1.   Noregulējuma iestāde nodrošina, ka noregulējuma instrumenta izmantošana neietekmē tādu sistēmu darbību un noteikumus, uz kuriem attiecas Direktīva 98/26/EK, ja noregulējuma iestāde:

| (a) | pārved pircējam dažus, bet ne visus noregulējamā CCP aktīvus, tiesības, pienākumus vai pasīvus; |
| --- | --- |

(a)

pārved pircējam dažus, bet ne visus noregulējamā CCP aktīvus, tiesības, pienākumus vai pasīvus;

| (b) | atceļ vai groza tāda līguma noteikumus, kura līgumslēdzēja puse ir noregulējamais CCP, vai aizstāj līgumslēdzēju, ja tas ir pircējs vai pagaidu CCP. |
| --- | --- |

(b)

atceļ vai groza tāda līguma noteikumus, kura līgumslēdzēja puse ir noregulējamais CCP, vai aizstāj līgumslēdzēju, ja tas ir pircējs vai pagaidu CCP.

2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā noregulējuma iestāde nodrošina, ka noregulējuma instrumentu izmantošanas rezultātā nenotiek nekas no turpmāk minētā:

| (a) | tiek atsaukts pārveduma rīkojums saskaņā ar Direktīvas 98/26/EK 5. pantu; |
| --- | --- |

(a)

tiek atsaukts pārveduma rīkojums saskaņā ar Direktīvas 98/26/EK 5. pantu;

| (b) | tiek ietekmēts pārveduma rīkojumu un savstarpējā ieskaita juridiskais spēks, kā tas noteikts Direktīvas 98/26/EK 3. un 5. pantā; |
| --- | --- |

(b)

tiek ietekmēts pārveduma rīkojumu un savstarpējā ieskaita juridiskais spēks, kā tas noteikts Direktīvas 98/26/EK 3. un 5. pantā;

| (c) | tiek ietekmēta līdzekļu, vērtspapīru vai kredītiespēju izmantošana, kā tas noteikts Direktīvas 98/26/EK 4. pantā; |
| --- | --- |

(c)

tiek ietekmēta līdzekļu, vērtspapīru vai kredītiespēju izmantošana, kā tas noteikts Direktīvas 98/26/EK 4. pantā;

| (d) | tiek ietekmēta nodrošinājuma aizsardzība, kā tas noteikts Direktīvas 98/26/EK 9. pantā. |
| --- | --- |

(d)

tiek ietekmēta nodrošinājuma aizsardzība, kā tas noteikts Direktīvas 98/26/EK 9. pantā.

VI NODAĻA

VI NODAĻA

Procesuāli pienākumi

Procesuāli pienākumi

68. pants

Paziņošanas prasības

1.   CCP informē kompetento iestādi, ja uzskata, ka nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās, kā tas norādīts 22. panta 2. punktā.

2.   Kompetentā iestāde informē noregulējuma iestādi par ikviena 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanu un par visiem atveseļošanas vai citiem pasākumiem, ko saskaņā ar IV sadaļu kompetentā iestāde liek CCP veikt.

Kompetentā iestāde informē noregulējuma iestādi par ikvienu ārkārtas situāciju, kas minēta Regulas (ES) Nr. 648/2012 24. pantā un saistīta ar CCP, un par ikvienu paziņojumu, kurš saņemts saskaņā ar minētās regulas 48. pantu.

3.   Ja kompetentā iestāde vai noregulējuma iestāde konstatē, ka attiecībā uz CCP ir izpildīti nosacījumi, kas minēti 22. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, tā
  laicīgi
  par to paziņo šīm iestādēm:

| (a) | attiecīgā CCP kompetentajai iestādei vai noregulējuma iestādei; |
| --- | --- |

(a)

attiecīgā CCP kompetentajai iestādei vai noregulējuma iestādei;

| (b) | CCP mātesuzņēmuma kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

(b)

CCP mātesuzņēmuma kompetentajai iestādei;

| (ba) | attiecīgā CCP uzraudzības kolēģijai; |
| --- | --- |

(ba)

attiecīgā CCP uzraudzības kolēģijai;

| (bb) | attiecīgā CCP noregulējuma kolēģijai; |
| --- | --- |

(bb)

attiecīgā CCP noregulējuma kolēģijai;

| (c) | centrālajai bankai; |
| --- | --- |

(c)

centrālajai bankai;

| (d) | kompetentajai ministrijai; |
| --- | --- |

(d)

kompetentajai ministrijai;

| (e) | ESRK un izraudzītajai valsts makroprudenciālās uzraudzības iestādei. |
| --- | --- |

(e)

ESRK un izraudzītajai valsts makroprudenciālās uzraudzības iestādei.

69. pants

Noregulējuma iestādes lēmums

1.   Pēc tam, kad kompetentā iestāde ir sniegsi paziņojumu saskaņā ar 68. panta 3. punktu, noregulējuma iestāde nosaka, vai ir nepieciešama noregulējuma darbība.

2.   Lēmumā veikt vai neveikt noregulējuma darbību attiecībā uz CCP ir šāda informācija:

| (a) | noregulējuma iestādes novērtējums tam, vai CCP atbilst noregulējuma nosacījumiem; |
| --- | --- |

(a)

noregulējuma iestādes novērtējums tam, vai CCP atbilst noregulējuma nosacījumiem;

| (b) | visas darbības, ko noregulējuma iestāde plāno veikt, cita starpā pieņemt lēmumu iesniegt pieteikumu par likvidāciju, administratora iecelšanu vai kādu citu pasākumu saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, kas ir piemērojama, vai — ievērojot 27. panta 1. punkta e) apakšpunktu, — saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(b)

visas darbības, ko noregulējuma iestāde plāno veikt, cita starpā pieņemt lēmumu iesniegt pieteikumu par likvidāciju, administratora iecelšanu vai kādu citu pasākumu saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, kas ir piemērojama, vai — ievērojot 27. panta 1. punkta e) apakšpunktu, — saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

70. pants

Noregulējuma iestāžu procesuāli pienākumi

1.   Tiklīdz tas ir praktiski iespējams, noregulējuma iestādes pēc noregulējuma darbības par to paziņo visiem turpmāk minētajiem:

| (a) | CCP, kas tiek noregulēts; |
| --- | --- |

(a)

CCP, kas tiek noregulēts;

| (b) | noregulējuma kolēģijai; |
| --- | --- |

(b)

noregulējuma kolēģijai;

| (c) | izraudzītajai valsts makroprudenciālās uzraudzības iestādei un ESRK; |
| --- | --- |

(c)

izraudzītajai valsts makroprudenciālās uzraudzības iestādei un ESRK;

| (d) | Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai un EAAPI; |
| --- | --- |

(d)

Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai un EAAPI;

| (e) | to sistēmu operatoriem, uz kurām attiecas Direktīva 98/26/EK un kurās piedalās noregulējamais CCP. |
| --- | --- |

(e)

to sistēmu operatoriem, uz kurām attiecas Direktīva 98/26/EK un kurās piedalās noregulējamais CCP.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētajā paziņojumam pievieno to rīkojumu vai aktu kopijas, ar ko pamatota attiecīgo darbību īstenošana, un norāda datumu, no kura noregulējuma darbība ir spēkā.

Paziņojumā noregulējuma kolēģijai saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu norāda arī to, vai noregulējuma darbība atšķiras no noregulējuma plāna, un norāda atšķirību iemeslus.

3.   Tā rīkojuma vai akta kopija, ar ko pamatota attiecīgo noregulējuma darbību īstenošana, vai paziņojums, kurā sniedz pārskatu par noregulējuma darbību ietekmi, un attiecīgā gadījumā 55., 56. un 57. pantā minētās apturēšanas vai ierobežošanas noteikumi un ilgums tiek publiskoti visos turpmāk minētajos veidos:

| (a) | grupas līmeņa noregulējuma iestādes tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

(a)

grupas līmeņa noregulējuma iestādes tīmekļa vietnē;

| (b) | ja noregulējuma iestāde nav kompetentā iestāde — kompetentās iestādes tīmekļa vietnē un EVTI tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

(b)

ja noregulējuma iestāde nav kompetentā iestāde — kompetentās iestādes tīmekļa vietnē un EVTI tīmekļa vietnē;

| (c) | noregulējamā CCP tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

(c)

noregulējamā CCP tīmekļa vietnē;

| (d) | ja noregulējamā CCP īpašumtiesību instrumentus vai parāda instrumentus ir atļauts tirgot regulētā tirgū — ar līdzekļiem, kurus regulētās informācijas atklāšanai par šo noregulējamo CCP izmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (15) 21. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(d)

ja noregulējamā CCP īpašumtiesību instrumentus vai parāda instrumentus ir atļauts tirgot regulētā tirgū — ar līdzekļiem, kurus regulētās informācijas atklāšanai par šo noregulējamo CCP izmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (15) 21. panta 1. punktu.

4.   Ja īpašumtiesību instrumentus vai parāda instrumentus nav atļauts tirgot regulētā tirgū, noregulējuma iestāde nodrošina, ka 3. punktā minēto rīkojumu apliecinošie dokumenti tiek nosūtīti noregulējamā CCP īpašumtiesību instrumentu turētājiem un kreditoriem, kuri ir zināmi, jo ir atrodami noregulējuma iestādei pieejamos reģistros vai datubāzēs, ko izveidojis noregulējamais CCP.

71. pants

Konfidencialitāte

1.   Dienesta noslēpuma prasības ir saistošas šādām personām:

| (a) | noregulējuma iestādēm; |
| --- | --- |

(a)

noregulējuma iestādēm;

| (b) | kompetentajām iestādēm, EVTI un EBI; |
| --- | --- |

(b)

kompetentajām iestādēm, EVTI un EBI;

| (c) | kompetentajām ministrijām; |
| --- | --- |

(c)

kompetentajām ministrijām;

| (d) | īpašajiem vadītājiem vai pagaidu administratoriem, kas iecelti saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

(d)

īpašajiem vadītājiem vai pagaidu administratoriem, kas iecelti saskaņā ar šo regulu;

| (e) | Potenciālajiem pircējiem, pie kuriem ir vērsušās kompetentās iestādes vai kuriem piedāvājumu izteikušas noregulējuma iestādes, neatkarīgi no tā, vai saziņa vai piedāvājums ir bijusi sagatavošanās uzņēmuma pārdošanas instrumenta izmantošanai, un neatkarīgi no tā, vai piedāvājuma rezultātā ir notikusi iegāde; |
| --- | --- |

(e)

Potenciālajiem pircējiem, pie kuriem ir vērsušās kompetentās iestādes vai kuriem piedāvājumu izteikušas noregulējuma iestādes, neatkarīgi no tā, vai saziņa vai piedāvājums ir bijusi sagatavošanās uzņēmuma pārdošanas instrumenta izmantošanai, un neatkarīgi no tā, vai piedāvājuma rezultātā ir notikusi iegāde;

| (f) | revidentiem, grāmatvežiem, juridiskajiem un profesionālajiem padomniekiem, vērtētājiem un citiem ekspertiem, kurus tieši vai netieši nolīgušas noregulējuma iestādes, kompetentās iestādes, kompetentās ministrijas vai šā punkta e) apakšpunktā minētie potenciālie pircēji; |
| --- | --- |

(f)

revidentiem, grāmatvežiem, juridiskajiem un profesionālajiem padomniekiem, vērtētājiem un citiem ekspertiem, kurus tieši vai netieši nolīgušas noregulējuma iestādes, kompetentās iestādes, kompetentās ministrijas vai šā punkta e) apakšpunktā minētie potenciālie pircēji;

| (g) | centrālajām bankām un citām iestādēm, kas iesaistītas noregulējuma procesā; |
| --- | --- |

(g)

centrālajām bankām un citām iestādēm, kas iesaistītas noregulējuma procesā;

| (h) | pagaidu CCP; |
| --- | --- |

(h)

pagaidu CCP;

| (i) | citām personām, kas tieši vai netieši pastāvīgi vai atsevišķos gadījumos sniedz vai ir sniegušas pakalpojumus a) līdz k) apakšpunktā minētajām personām; |
| --- | --- |

(i)

citām personām, kas tieši vai netieši pastāvīgi vai atsevišķos gadījumos sniedz vai ir sniegušas pakalpojumus a) līdz k) apakšpunktā minētajām personām;

| (j) | iepriekš a) līdz k) apakšpunktā minēto struktūru vai vienību augstākajai vadībai, valdes locekļiem un darbiniekiem amata pienākumu pildīšanas laikā un pēc tam; |
| --- | --- |

(j)

iepriekš a) līdz k) apakšpunktā minēto struktūru vai vienību augstākajai vadībai, valdes locekļiem un darbiniekiem amata pienākumu pildīšanas laikā un pēc tam;

| (k) | visiem pārējiem noregulējuma kolēģijas locekļiem, kas nav minēti a), b), c) un g) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(k)

visiem pārējiem noregulējuma kolēģijas locekļiem, kas nav minēti a), b), c) un g) apakšpunktā.

2.   Lai būtu ievēroti 1. un 3. punktā minētie konfidencialitātes noteikumi, 1. punkta a), b), c), g), h) un k) apakšpunktā minētās personas nodrošina, ka šajā nolūkā ir pieņemti iekšējie noteikumi, tostarp noteikumi, ar kuriem garantē, ka informācija ir slepena un pieejama tikai personām, kas ir tieši iesaistītas noregulējuma procesā.

3.   Konfidenciālu informāciju, ko saistībā ar šajā regulā noteikto funkciju izpildi savas profesionālās darbības laikā vai no kompetentās iestādes vai noregulējuma iestādes ir saņēmušas šā panta 1. punktā minētās personas, ir aizliegts izpaust citai personai vai iestādei, ja vien tas nenotiek tādēļ, ka ir jāpilda šajā regulā noteiktās funkcijas un informācija ir sniegta kopsavilkuma vai pārskata veidā, nodrošinot, ka nav iespējams identificēt atsevišķus CCP, vai ja vien vispirms nav saņemta nepārprotama atļauja no iestādes vai CCP, kas šo informāciju sniedzis.

Pirms izpaust jebkādu informāciju, 1. punktā minētās personas izvērtē, kā attiecīgās informācijas izpaušana varētu ietekmēt sabiedrības intereses saistībā ar finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku, fizisku un juridisku personu komerciālās intereses, mērķi, ar kādu tiek īstenotas pārbaudes, un kā tas varētu ietekmēt izmeklēšanas un revīzijas darbības.

Izvērtējot informācijas izpaušanas sekas, cita starpā tiek analizēta arī ietekme, ko radītu 9. un 13. pantā norādīto atveseļošanas un noregulējuma plānu elementu un satura izpaušana un saskaņā ar 10. un 16. pantu veiktas novērtēšanas rezultātu izpaušana.

Ja kāda no 1. punktā minētajām personām vai vienībām ir pārkāpusi šā panta noteikumus, tā uzņemas civiltiesisko atbildību saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

4.   Atkāpjoties no šā panta 3. punkta, 1. punktā minētās personas var apmainīties ar konfidenciālu informāciju ar turpmāk minētajām personām, ja vien ir nodrošināta šādas apmaiņas konfidencialitāte:

| (a) | ar jebkuru citu personu, ja tas nepieciešams, lai plānotu vai veiktu noregulējuma darbību; |
| --- | --- |

(a)

ar jebkuru citu personu, ja tas nepieciešams, lai plānotu vai veiktu noregulējuma darbību;

| (b) | ar parlamentārajām izmeklēšanas komisijām savā dalībvalstī, valsts kontroli savā dalībvalstī un citām vienībām, kas atbild par izmeklēšanas darbībām 1. punktā minēto personu dalībvalstī; |
| --- | --- |

(b)

ar parlamentārajām izmeklēšanas komisijām savā dalībvalstī, valsts kontroli savā dalībvalstī un citām vienībām, kas atbild par izmeklēšanas darbībām 1. punktā minēto personu dalībvalstī;

| (c) | ar valsts iestādēm, kuras atbild par maksājumu sistēmu uzraudzību, pilnvarotajām iestādēm, kas atbild par parastām maksātnespējas procedūrām, pilnvarotajām iestādēm, kurām uzticēts publisks pienākums uzraudzīt citas finanšu sektora vienības, pilnvarotajām iestādēm, kas atbild par finanšu tirgu un apdrošināšanas sabiedrību uzraudzību, un inspektoriem, kuri darbojas šādu pilnvaroto iestāžu vārdā, pilnvarotajām iestādēm, kuras atbild par finanšu sistēmas stabilitātes uzturēšanu dalībvalstīs, izmantojot makroprudenciālos noteikumus, pilnvarotajām iestādēm, kas atbild par finanšu sistēmas stabilitātes aizsardzību, un personām, kuras veic likumā noteiktās revīzijas darbības. |
| --- | --- |

(c)

ar valsts iestādēm, kuras atbild par maksājumu sistēmu uzraudzību, pilnvarotajām iestādēm, kas atbild par parastām maksātnespējas procedūrām, pilnvarotajām iestādēm, kurām uzticēts publisks pienākums uzraudzīt citas finanšu sektora vienības, pilnvarotajām iestādēm, kas atbild par finanšu tirgu un apdrošināšanas sabiedrību uzraudzību, un inspektoriem, kuri darbojas šādu pilnvaroto iestāžu vārdā, pilnvarotajām iestādēm, kuras atbild par finanšu sistēmas stabilitātes uzturēšanu dalībvalstīs, izmantojot makroprudenciālos noteikumus, pilnvarotajām iestādēm, kas atbild par finanšu sistēmas stabilitātes aizsardzību, un personām, kuras veic likumā noteiktās revīzijas darbības.

5.   Šis pants neliedz:

| (a) | šā panta 1. punkta a) līdz g) un k) apakšpunktā minēto struktūru vai vienību darbiniekiem vai bijušajiem darbiniekiem savstarpēji apmainīties ar informāciju katras struktūras vai vienības ietvaros; |
| --- | --- |

(a)

šā panta 1. punkta a) līdz g) un k) apakšpunktā minēto struktūru vai vienību darbiniekiem vai bijušajiem darbiniekiem savstarpēji apmainīties ar informāciju katras struktūras vai vienības ietvaros;

| (b) | noregulējuma iestādēm un kompetentajām iestādēm, tostarp to darbiniekiem un ekspertiem, apmainīties ar informāciju savstarpēji un ar citām Savienības noregulējuma iestādēm, citām Savienības kompetentajām iestādēm, kompetentajām ministrijām, centrālajām bankām, iestādēm, kuras atbildīgas par parastajām maksātnespējas procedūrām, iestādēm, kas atbild par finanšu sistēmas stabilitātes uzturēšanu dalībvalstīs, izmantojot makroprudenciālos noteikumus, personām, kuras atbild par likumā noteikto grāmatvedības revīziju veikšanu, EBI, EVTI vai — atbilstīgi 78. pantam — trešo valstu iestādēm, kas veic funkcijas, kuras līdzvērtīgas tām, ko noregulējuma iestādes, vai — ievērojot stingras konfidencialitātes prasības, — ar potenciālo pircēju, ja tas ir vajadzīgs noregulējuma darbības plānošanas vai īstenošanas nolūkā. |
| --- | --- |

(b)

noregulējuma iestādēm un kompetentajām iestādēm, tostarp to darbiniekiem un ekspertiem, apmainīties ar informāciju savstarpēji un ar citām Savienības noregulējuma iestādēm, citām Savienības kompetentajām iestādēm, kompetentajām ministrijām, centrālajām bankām, iestādēm, kuras atbildīgas par parastajām maksātnespējas procedūrām, iestādēm, kas atbild par finanšu sistēmas stabilitātes uzturēšanu dalībvalstīs, izmantojot makroprudenciālos noteikumus, personām, kuras atbild par likumā noteikto grāmatvedības revīziju veikšanu, EBI, EVTI vai — atbilstīgi 78. pantam — trešo valstu iestādēm, kas veic funkcijas, kuras līdzvērtīgas tām, ko noregulējuma iestādes, vai — ievērojot stingras konfidencialitātes prasības, — ar potenciālo pircēju, ja tas ir vajadzīgs noregulējuma darbības plānošanas vai īstenošanas nolūkā.

6.   Šā panta noteikumi neskar valsts tiesību normas attiecībā uz informācijas atklāšanu tiesas procesa vajadzībām krimināllietās un civillietās.

VII NODAĻA

VII NODAĻA

Apelācijas tiesības un citu darbību izslēgšana

Apelācijas tiesības un citu darbību izslēgšana

72. pants

Ex ante tiesas apstiprinājums un apelācijas tiesības

1.   ▌

2.   Visām personām, kuras skar lēmums par krīzes novēršanas pasākuma veikšanu vai lēmums īstenot jebkādas pilnvaras, kas nav noregulējuma darbība, ir tiesības pārsūdzēt šo lēmumu.

3.   Visām personām, kuras skar lēmums par noregulējuma darbības veikšanu, ir tiesības pārsūdzēt minēto lēmumu.

4.   Uz 3. punktā minētajām apelācijas tiesībām attiecas šādi nosacījumi:

| (a) | noregulējuma iestādes lēmums ir nekavējoties izpildāms, un tas rada atspēkojamu prezumpciju, ka tā izpildes apturēšana būtu pretrunā sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

(a)

noregulējuma iestādes lēmums ir nekavējoties izpildāms, un tas rada atspēkojamu prezumpciju, ka tā izpildes apturēšana būtu pretrunā sabiedrības interesēm;

| (b) | procedūra, kas saistīta ar minēto apelāciju, notiek paātrināti; |
| --- | --- |

(b)

procedūra, kas saistīta ar minēto apelāciju, notiek paātrināti;

| (c) | tiesa sava novērtējuma pamatā izmanto noregulējuma iestādes veiktos faktu ekonomiskos novērtējumus. |
| --- | --- |

(c)

tiesa sava novērtējuma pamatā izmanto noregulējuma iestādes veiktos faktu ekonomiskos novērtējumus.

4.a
     
  Noregulējuma iestādes lēmums veikt noregulējuma darbību, krīzes novēršanas pasākumu vai lēmums īstenot kādas no tām pilnvarām, kuras neattiecas uz noregulējuma darbību, ir uzskatāms par spēkā neesošu pēc būtības tikai tad, ja tas ir bijis patvaļīgs un pieņemšanas brīdī nepamatots, par ko liecinājusi tobrīd viegli pieejamā informācija.

4.b
     
  Apelācijas iesniegšana nenozīmē, ka apstrīdētā lēmuma darbība tiek automātiski apturēta.

5.   Ja nepieciešams aizsargāt tādu trešo personu intereses, kuras labticīgi iegādājušās noregulējamā CCP īpašumtiesību instrumentus, aktīvus, tiesības, pienākumus vai pasīvus, izmantojot noregulējuma darbību, noregulējuma iestādes lēmuma atcelšana neietekmē turpmākos administratīvos aktus vai darījumus, kurus noslēdz attiecīgā noregulējuma iestāde un kuru pamatā bijis atceltais lēmums.

Pirmās daļas piemērošanas nolūkā gadījumā, ja noregulējuma iestādes lēmumu atceļ, pieteikuma iesniedzējam pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir tikai kompensācija par zaudējumiem, kas radušies minētā lēmuma rezultātā.

73. pants

Citu procedūru ierobežojumi

1.   Parasto maksātnespējas procedūru nesāk attiecībā uz CCP, izņemot gadījumus, kad to dara pēc noregulējuma iestādes iniciatīvas vai ar tās piekrišanu saskaņā ar 3. punktu.

2.   Kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm tiek nekavējoties paziņots par visiem pieteikumiem par parastas maksātnespējas procedūras sākšanu attiecībā uz kādu CCP neatkarīgi no tā, vai CCP tiek piemērots noregulējums, vai arī ir publiskots lēmums saskaņā ar 70. panta 3. punktu.

3.   Iestādes, kas ir atbildīgas par parasto maksātnespējas procedūru, var sākt šo procedūru tikai pēc tam, kad noregulējuma iestāde ir tām paziņojusi savu lēmumu neveikt nekādas noregulējuma darbības attiecībā uz CCP, vai ja septiņu dienu laikā pēc 2. punktā minētā paziņojuma nekāds paziņojums nav saņemts.

Ja tas vajadzīgs, lai efektīvi izmantotu noregulējuma instrumentus un pilnvaras, noregulējuma iestādes var lūgt, lai tiesa uz attiecīgu laikposmu, kas ir samērīgs ar sasniedzamo mērķi, atliktu tiesvedību vai procesuālas darbības lietā, kurā viena no pusēm ir noregulējams CCP vai kurā noregulējams CCP varētu kļūt par vienu no pusēm.

VI SADAĻA

VI SADAĻA

ATTIECĪBAS AR TREŠĀM VALSTĪM

ATTIECĪBAS AR TREŠĀM VALSTĪM

74. pants

Nolīgumi ar trešām valstīm

1.   Saskaņā ar LESD 218. pantu Komisija var ieteikt Padomei apspriest nolīgumus ar vienu vai vairākām trešām valstīm par līdzekļiem, ko izmantot noregulējuma iestāžu sadarbībai ar attiecīgajām trešās valsts iestādēm saistībā ar atveseļošanu un noregulējuma plānošanu attiecībā uz CCP un trešo valstu CCP šādās situācijās:

| (a) | ja trešās valsts CCP sniedz pakalpojumus vai ja tam ir meitasuzņēmumi vienā vai vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

(a)

ja trešās valsts CCP sniedz pakalpojumus vai ja tam ir meitasuzņēmumi vienā vai vairākās dalībvalstīs;

| (b) | ja CCP, kas veic darījumdarbību dalībvalstī, sniedz pakalpojumus trešā valstī vai ja tam ir viens vai vairāki meitasuzņēmumi trešā valstī; |
| --- | --- |

(b)

ja CCP, kas veic darījumdarbību dalībvalstī, sniedz pakalpojumus trešā valstī vai ja tam ir viens vai vairāki meitasuzņēmumi trešā valstī;

| (ba) | ja attiecīgajā trešajā valstī darījumdarbību veic liela daļa CCP tīrvērtes dalībnieku; |
| --- | --- |

(ba)

ja attiecīgajā trešajā valstī darījumdarbību veic liela daļa CCP tīrvērtes dalībnieku;

| (bb) | ja trešās valsts CCP ir daudz tīrvērtes dalībnieku, kas darījumdarbību veic Savienībā. |
| --- | --- |

(bb)

ja trešās valsts CCP ir daudz tīrvērtes dalībnieku, kas darījumdarbību veic Savienībā.

2.   Ar 1. punktā minētajiem nolīgumiem jo īpaši cenšas nodrošināt, ka tiek izveidoti sadarbības procesi un vienošanās, lai veiktu uzdevumus un īstenotu pilnvaras, kuras norādītas 77. pantā, tostarp attiecībā uz informācijas apmaiņu, kas vajadzīga šādiem mērķiem.

75. pants

Trešās valsts noregulējuma procedūru atzīšana un izpilde

1.   Šo pantu piemēro trešās valsts noregulējuma procedūrām, ja vien nestājas spēkā 74. panta 1. punktā paredzētais starptautiskais nolīgums ar attiecīgo trešo valsti vai līdz brīdim, kad šāds nolīgums stājas spēkā. Arī pēc tam, kad 74. panta 1. punktā paredzētais starptautiskais nolīgums ar attiecīgo trešo valsti ir stājies spēkā, šo pantu turpina piemērot tiktāl, cik ar minēto nolīgumu netiek reglamentēta trešās valsts noregulējuma procedūru atzīšana un izpilde.

2.   Attiecīgās valsts iestādes atzīst trešās valsts noregulējuma procedūras, ko piemēro trešās valsts CCP, jebkurā no šādiem gadījumiem:

| (a) | trešās valsts CCP sniedz pakalpojumus vai tam ir meitasuzņēmumi, kas veic darījumdarbību vienā vai vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

(a)

trešās valsts CCP sniedz pakalpojumus vai tam ir meitasuzņēmumi, kas veic darījumdarbību vienā vai vairākās dalībvalstīs;

| (b) | trešās valsts CCP ir aktīvi, tiesības, pienākumi vai pasīvi, kuri atrodas vienā vai vairākās dalībvalstīs vai kurus reglamentē šo dalībvalstu tiesību akti. |
| --- | --- |

(b)

trešās valsts CCP ir aktīvi, tiesības, pienākumi vai pasīvi, kuri atrodas vienā vai vairākās dalībvalstīs vai kurus reglamentē šo dalībvalstu tiesību akti.

Attiecīgās valsts iestādes nodrošina atzītu trešās valsts noregulējuma procedūru izpildi saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem.

3.   Attiecīgajām valsts iestādēm ir vismaz pilnvaras rīkoties šādi:

| (a) | īstenot šādas noregulējuma pilnvaras:






  (i) | attiecībā uz trešās valsts CCP aktīviem, kuri atrodas attiecīgo iestāžu dalībvalstī vai kurus reglamentē attiecīgo iestāžu dalībvalsts tiesību akti; |
| --- | --- | --- |

(a)

īstenot šādas noregulējuma pilnvaras:

(i)

attiecībā uz trešās valsts CCP aktīviem, kuri atrodas attiecīgo iestāžu dalībvalstī vai kurus reglamentē attiecīgo iestāžu dalībvalsts tiesību akti;

| (ii) | attiecībā uz trešās valsts CCP tiesībām vai saistībām, kas ir iegrāmatotas attiecīgo iestāžu dalībvalstī vai ko reglamentē attiecīgo iestāžu dalībvalsts tiesību akti, vai ja prasījumi saistībā ar šādām tiesībām un saistībām ir izpildāmi attiecīgo iestāžu dalībvalstī; |
| --- | --- |

(ii)

attiecībā uz trešās valsts CCP tiesībām vai saistībām, kas ir iegrāmatotas attiecīgo iestāžu dalībvalstī vai ko reglamentē attiecīgo iestāžu dalībvalsts tiesību akti, vai ja prasījumi saistībā ar šādām tiesībām un saistībām ir izpildāmi attiecīgo iestāžu dalībvalstī;

| (b) | izpildīt, kā arī prasīt izpildi no citas personas, lai pārvestu īpašumtiesību instrumentus meitasuzņēmumā, kas veic darījumdarbību dalībvalstī, kura attiecīgās iestādes ir izraudzījusies; |
| --- | --- |

(b)

izpildīt, kā arī prasīt izpildi no citas personas, lai pārvestu īpašumtiesību instrumentus meitasuzņēmumā, kas veic darījumdarbību dalībvalstī, kura attiecīgās iestādes ir izraudzījusies;

| (c) | īstenot 55., 56. un 57. pantā noteiktās pilnvaras attiecībā uz tiesībām, kas ir ikvienai pusei, kura ir noslēgusi līgumu ar šā panta 2. punktā minēto vienību, ja šādas pilnvaras ir nepieciešamas, lai izpildītu trešās valsts noregulējuma procedūras; |
| --- | --- |

(c)

īstenot 55., 56. un 57. pantā noteiktās pilnvaras attiecībā uz tiesībām, kas ir ikvienai pusei, kura ir noslēgusi līgumu ar šā panta 2. punktā minēto vienību, ja šādas pilnvaras ir nepieciešamas, lai izpildītu trešās valsts noregulējuma procedūras;

| (d) | padarīt par neizpildāmām jebkādas tiesības izbeigt, likvidēt vai paātrināt tādu līgumu izpildi (vai ietekmēt līgumā noteiktās tiesības), kas noslēgti ar 2. punktā minētajām vienībām un citām grupas vienībām gadījumos, kad šādas tiesības izriet no noregulējuma darbības, kuru attiecībā uz trešās valsts CCP vai nu veikusi trešās valsts noregulējuma iestāde, vai arī šī darbība veikta atbilstīgi šīs valsts noregulējuma kārtības juridiskajām un normatīvajām prasībām, ja vien joprojām tiek pildītas līgumā paredzētās būtiskās saistības, tostarp maksājumu un izpildes saistības, kā arī tiek sniegts nodrošinājums. |
| --- | --- |

(d)

padarīt par neizpildāmām jebkādas tiesības izbeigt, likvidēt vai paātrināt tādu līgumu izpildi (vai ietekmēt līgumā noteiktās tiesības), kas noslēgti ar 2. punktā minētajām vienībām un citām grupas vienībām gadījumos, kad šādas tiesības izriet no noregulējuma darbības, kuru attiecībā uz trešās valsts CCP vai nu veikusi trešās valsts noregulējuma iestāde, vai arī šī darbība veikta atbilstīgi šīs valsts noregulējuma kārtības juridiskajām un normatīvajām prasībām, ja vien joprojām tiek pildītas līgumā paredzētās būtiskās saistības, tostarp maksājumu un izpildes saistības, kā arī tiek sniegts nodrošinājums.

4.   Trešās valsts noregulējuma procedūru atzīšana un izpilde neskar visas parastās maksātnespējas procedūras, kas ir piemērojamas atbilstoši valsts tiesību aktiem.

76. pants

Tiesības atteikties atzīt vai izpildīt trešās valsts noregulējuma procedūras

Atkāpjoties no 75. panta 2. punkta, attiecīgās valsts iestādes var atteikties atzīt vai izpildīt trešās valsts noregulējuma procedūras jebkurā no šiem gadījumiem:

| (a) | trešās valsts noregulējuma procedūras nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgo iestāžu dalībvalsts finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

(a)

trešās valsts noregulējuma procedūras nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgo iestāžu dalībvalsts finanšu stabilitāti;

| (b) | kreditoriem vai tīrvērtes dalībniekiem
  , vai attiecīgo tīrvērtes dalībnieku klientiem
  , kuri atrodas attiecīgo iestāžu dalībvalstī, saskaņā ar trešās valsts iekšējām noregulējuma procedūrām nepiemērotu tādu pašu pieeju kā trešās valsts kreditoriem vai tīrvērtes dalībniekiem
  , vai attiecīgo tīrvērtes dalībnieku klientiem
  ar līdzīgām tiesībām; |
| --- | --- |

(b)

kreditoriem vai tīrvērtes dalībniekiem
  , vai attiecīgo tīrvērtes dalībnieku klientiem
  , kuri atrodas attiecīgo iestāžu dalībvalstī, saskaņā ar trešās valsts iekšējām noregulējuma procedūrām nepiemērotu tādu pašu pieeju kā trešās valsts kreditoriem vai tīrvērtes dalībniekiem
  , vai attiecīgo tīrvērtes dalībnieku klientiem
  ar līdzīgām tiesībām;

| (c) | trešās valsts noregulējuma procedūras atzīšana vai izpilde radītu attiecīgo iestāžu dalībvalstij būtiskas finansiālas sekas; |
| --- | --- |

(c)

trešās valsts noregulējuma procedūras atzīšana vai izpilde radītu attiecīgo iestāžu dalībvalstij būtiskas finansiālas sekas;

| (d) | šāda atzīšana vai izpilde būtu pretrunā valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(d)

šāda atzīšana vai izpilde būtu pretrunā valsts tiesību aktiem.

77. pants

Sadarbība ar trešo valstu iestādēm

1.   Šo pantu piemēro attiecībā uz sadarbību ar trešo valsti, ja vien nestājas spēkā 74. panta 1. punktā paredzētais starptautiskais nolīgums ar attiecīgo trešo valsti vai līdz brīdim, kad tas stājas spēkā. Arī pēc tam, kad 74. panta 1. punktā paredzētais starptautiskais nolīgums ar attiecīgo trešo valsti ir stājies spēkā, šo pantu turpina piemērot tiktāl, cik ar minēto nolīgumu netiek reglamentēts šā panta priekšmets.

2.   Kompetentās iestādes vai noregulējuma iestādes, ņemot vērā sadarbības mehānismus, kas jau ir izveidoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. panta 7. punktu, attiecīgā gadījumā noslēdz vienošanos par sadarbību ar šīm trešo valstu iestādēm:

| (a) | ja trešās valsts CCP sniedz pakalpojumus vai ja tam ir meitasuzņēmumi vienā vai vairākās dalībvalstīs — ar tās trešās valsts attiecīgajām iestādēm, kurā CCP veic uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

(a)

ja trešās valsts CCP sniedz pakalpojumus vai ja tam ir meitasuzņēmumi vienā vai vairākās dalībvalstīs — ar tās trešās valsts attiecīgajām iestādēm, kurā CCP veic uzņēmējdarbību;

| (b) | ja CCP sniedz pakalpojumus vai ja tam ir meitasuzņēmumi vienā vai vairākās trešās valstīs — ar to trešo valstu attiecīgajām iestādēm, kurās tiek sniegti minētie pakalpojumi vai kurās meitasuzņēmumi veic darījumdarbību. |
| --- | --- |

(b)

ja CCP sniedz pakalpojumus vai ja tam ir meitasuzņēmumi vienā vai vairākās trešās valstīs — ar to trešo valstu attiecīgajām iestādēm, kurās tiek sniegti minētie pakalpojumi vai kurās meitasuzņēmumi veic darījumdarbību.

3.   Slēdzot 2. punktā minētās vienošanās par sadarbību, nosaka procesus un mehānismus informācijas apmaiņai un sadarbībai starp iesaistītajām iestādēm, kas ir nepieciešami, lai veiktu turpmāk minētos uzdevumus un īstenotu turpmāk minētās pilnvaras attiecībā uz CCP, kas minēti 2. punkta a) un b) apakšpunktā, vai grupām, kurās tādi CCP ietilpst:

| (a) | izstrādāt noregulējuma plānus saskaņā ar 13. pantu un līdzīgām prasībām, kas noteiktas attiecīgo trešo valstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

(a)

izstrādāt noregulējuma plānus saskaņā ar 13. pantu un līdzīgām prasībām, kas noteiktas attiecīgo trešo valstu tiesību aktos;

| (b) | saskaņā ar 16. pantu un līdzīgām prasībām, kas noteiktas attiecīgo trešo valstu tiesību aktos, novērtēt iespējas noregulēt šādas iestādes un grupas; |
| --- | --- |

(b)

saskaņā ar 16. pantu un līdzīgām prasībām, kas noteiktas attiecīgo trešo valstu tiesību aktos, novērtēt iespējas noregulēt šādas iestādes un grupas;

| (c) | saskaņā ar 17. pantu īstenot pilnvaras pārvarēt vai novērst šķēršļus, kuri kavē noregulējuma īstenošanu, un īstenot līdzīgas pilnvaras, kas noteiktas attiecīgo trešo valstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

(c)

saskaņā ar 17. pantu īstenot pilnvaras pārvarēt vai novērst šķēršļus, kuri kavē noregulējuma īstenošanu, un īstenot līdzīgas pilnvaras, kas noteiktas attiecīgo trešo valstu tiesību aktos;

| (d) | īstenot agrīnas intervences pasākumus saskaņā ar 19. pantu un līdzīgas pilnvaras, kas noteiktas attiecīgo trešo valstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

(d)

īstenot agrīnas intervences pasākumus saskaņā ar 19. pantu un līdzīgas pilnvaras, kas noteiktas attiecīgo trešo valstu tiesību aktos;

| (e) | izmantot noregulējuma instrumentus un noregulējuma pilnvaras, un līdzīgas pilnvaras, kas piešķirtas attiecīgās trešās valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(e)

izmantot noregulējuma instrumentus un noregulējuma pilnvaras, un līdzīgas pilnvaras, kas piešķirtas attiecīgās trešās valsts iestādēm.

4.   Vienošanās par sadarbību, kas noslēgtas starp dalībvalstu un trešo valstu noregulējuma iestādēm un kompetentajām iestādēm saskaņā ar 2. punktu, var ietvert noteikumus šādos jautājumos:

| (a) | informācijas apmaiņa, kas vajadzīga, lai sagatavotu un uzturētu noregulējuma plānus; |
| --- | --- |

(a)

informācijas apmaiņa, kas vajadzīga, lai sagatavotu un uzturētu noregulējuma plānus;

| (b) | apspriešanās un sadarbība noregulējuma plānu izstrādes procesā, cita starpā arī principi pilnvaru īstenošanai saskaņā ar 75. pantu un līdzīgu pilnvaru īstenošanai saskaņā ar attiecīgo trešo valstu tiesību aktiem; |
| --- | --- |

(b)

apspriešanās un sadarbība noregulējuma plānu izstrādes procesā, cita starpā arī principi pilnvaru īstenošanai saskaņā ar 75. pantu un līdzīgu pilnvaru īstenošanai saskaņā ar attiecīgo trešo valstu tiesību aktiem;

| (c) | informācijas apmaiņa, kas vajadzīga, lai izmantotu noregulējuma instrumentus un īstenotu noregulējuma pilnvaras un līdzīgas pilnvaras saskaņā ar attiecīgo trešo valstu tiesību aktiem; |
| --- | --- |

(c)

informācijas apmaiņa, kas vajadzīga, lai izmantotu noregulējuma instrumentus un īstenotu noregulējuma pilnvaras un līdzīgas pilnvaras saskaņā ar attiecīgo trešo valstu tiesību aktiem;

| (d) | sadarbības vienošanās līgumslēdzēju pušu agrīna brīdināšana vai apspriešanās ar tām, pirms saskaņā ar šo regulu vai attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem tiek veikta kāda darbība, kas būtiski ietekmē CCP vai grupu, uz kuru vienošanās attiecas; |
| --- | --- |

(d)

sadarbības vienošanās līgumslēdzēju pušu agrīna brīdināšana vai apspriešanās ar tām, pirms saskaņā ar šo regulu vai attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem tiek veikta kāda darbība, kas būtiski ietekmē CCP vai grupu, uz kuru vienošanās attiecas;

| (e) | publiskās komunikācijas koordinācija kopīgu noregulējuma darbību gadījumā; |
| --- | --- |

(e)

publiskās komunikācijas koordinācija kopīgu noregulējuma darbību gadījumā;

| (f) | procedūras un vienošanās informācijas apmaiņai un sadarbībai saskaņā ar a) līdz e) apakšpunktu, attiecīgā gadījumā arī krīzes pārvarēšanas grupu izveide un darbība. |
| --- | --- |

(f)

procedūras un vienošanās informācijas apmaiņai un sadarbībai saskaņā ar a) līdz e) apakšpunktu, attiecīgā gadījumā arī krīzes pārvarēšanas grupu izveide un darbība.

Lai kopīgi, vienoti un konsekventi būtu piemēroti 3. punkta noteikumi, EVTI līdz [PB: lūgums norādīt datumu — 18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] sagatavo pamatnostādnes attiecībā uz to, kāda veida un satura ir jābūt 4. punktā minētajiem noteikumiem.

5.   Noregulējuma iestādes un kompetentās iestādes informē EVTI par ikvienu sadarbības vienošanos, kuru tās ir noslēgušas saskaņā ar šo pantu.

78. pants

Apmaiņa ar konfidenciālu informāciju

1.   Noregulējuma iestādes, kompetentās iestādes, kompetentās ministrijas un attiecīgā gadījumā arī citas attiecīgās valsts iestādes ar konfidenciālu informāciju, tostarp atveseļošanas plāniem, ar attiecīgajām trešo valstu iestādēm apmainās tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| (a) | minētajām trešo valstu iestādēm piemēro dienesta noslēpuma prasības un standartus, kurus visas attiecīgās iestādes uzskata par vismaz līdzvērtīgiem tiem, kas noteikti ar 71. pantu; |
| --- | --- |

(a)

minētajām trešo valstu iestādēm piemēro dienesta noslēpuma prasības un standartus, kurus visas attiecīgās iestādes uzskata par vismaz līdzvērtīgiem tiem, kas noteikti ar 71. pantu;

| (b) | informācija ir vajadzīga, lai attiecīgās trešo valstu iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem izpildītu savas funkcijas, kas ir līdzvērtīgas šajā regulā paredzētajām funkcijām, un šī informācija netiek izmantota nekādiem citiem mērķiem. |
| --- | --- |

(b)

informācija ir vajadzīga, lai attiecīgās trešo valstu iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem izpildītu savas funkcijas, kas ir līdzvērtīgas šajā regulā paredzētajām funkcijām, un šī informācija netiek izmantota nekādiem citiem mērķiem.

2.   Ciktāl informācijas apmaiņa attiecas uz personas datiem, šādu personas datu apstrādi un nosūtīšanu trešās valsts iestādēm reglamentē piemērojamie Savienības un valsts datu aizsardzības tiesību akti.

3.   Ja konfidenciāla informācija ir iegūta no citas dalībvalsts, tad noregulējuma iestādes, kompetentās iestādes un kompetentās ministrijas neizpauž minēto informāciju attiecīgajām trešās valsts iestādēm, ja vien nav izpildīti šādi nosacījumi:

| (a) | tās dalībvalsts attiecīgā iestāde, no kuras informācija ir iegūta, piekrīt šādas informācijas izpaušanai; |
| --- | --- |

(a)

tās dalībvalsts attiecīgā iestāde, no kuras informācija ir iegūta, piekrīt šādas informācijas izpaušanai;

| (b) | informācija tiek izpausta tikai tajā nolūkā, kurā to atļāvusi izpaust a) apakšpunktā minētā iestāde. |
| --- | --- |

(b)

informācija tiek izpausta tikai tajā nolūkā, kurā to atļāvusi izpaust a) apakšpunktā minētā iestāde.

4.   Šā panta piemērošanas nolūkā informācija tiek uzskatīta par konfidenciālu, ja uz to attiecas konfidencialitātes prasības saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

78.a pants

Administratīvie sodi un citi administratīvie pasākumi

1.
     
  Neskarot dalībvalstu tiesības noteikt un uzlikt kriminālsodus, dalībvalstis paredz noteikumus par administratīviem sodiem un citiem administratīviem pasākumiem, kas piemērojami, ja nav ievēroti šīs regulas noteikumi, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu to īstenošanu. Ja dalībvalstis nolemj neparedzēt noteikumus par administratīviem sodiem, ko piemēro par pārkāpumiem, uz kuriem attiecas valsts krimināltiesību akti, tās informē Komisiju par attiecīgo krimināltiesību aktu noteikumiem. Administratīvie sodi un citi administratīvie pasākumi ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši.

2.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja nav izpildīts kāds no 1. punktā minētajiem pienākumiem, kas CCP, CCP tīrvērtes dalībniekiem vai mātesuzņēmumiem ir jāpilda, administratīvos sodus, ievērojot valsts tiesību aktu normas, var piemērot CCP valdes locekļiem un citām fiziskām personām, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par šādu pārkāpumu.

3.
     
  Atkarībā no pārkāpuma veida pilnvaras piemērot šajā regulā paredzētos administratīvos sodus ir noregulējuma iestādēm vai kompetentajām iestādēm, ja tā ir cita iestāde, nevis noregulējuma iestāde. Noregulējuma iestādēm un kompetentajām iestādēm ir visas pilnvaras vākt informāciju un pilnvaras veikt izmeklēšanu, kas tām ir vajadzīgas savu attiecīgo funkciju izpildei. Īstenojot savas pilnvaras piemērot sodus, noregulējuma iestādes un kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu, ka administratīvie sodi vai citi administratīvie pasākumi dod vēlamos rezultātus, un saskaņo savu rīcību, strādājot ar pārrobežu lietām.

4.
     
  Lai piemērotu sodus saskaņā ar šo regulu un valsts tiesību aktiem, noregulējuma iestādes un kompetentās iestādes īsteno savas administratīvās pilnvaras jebkurā no šiem veidiem:

| (a) | tieši; |
| --- | --- |

(a)

tieši;

| (b) | sadarbībā ar citām iestādēm; |
| --- | --- |

(b)

sadarbībā ar citām iestādēm;

| (c) | deleģējot savas pilnvaras citām iestādēm, bet uzņemoties par to atbildību; |
| --- | --- |

(c)

deleģējot savas pilnvaras citām iestādēm, bet uzņemoties par to atbildību;

| (d) | vēršoties pie kompetentajām tiesu iestādēm. |
| --- | --- |

(d)

vēršoties pie kompetentajām tiesu iestādēm.

78.b pants

Īpaši noteikumi

1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka to normatīvajos un administratīvajos aktos ir paredzēti sodi un citi pasākumi vismaz attiecībā uz šādām situācijām:

| (a) | nav izstrādāti, netiek uzturēti un atjaunināti atveseļošanas plāni — pārkāpts 9. pants; |
| --- | --- |

(a)

nav izstrādāti, netiek uzturēti un atjaunināti atveseļošanas plāni — pārkāpts 9. pants;

| (b) | nav sniegta visa informācija, kas vajadzīga noregulējuma plānu izstrādei — pārkāpts 14. pants; |
| --- | --- |

(b)

nav sniegta visa informācija, kas vajadzīga noregulējuma plānu izstrādei — pārkāpts 14. pants;

| (c) | CCP valde nav ziņojusi kompetentajai iestādei, ka CCP nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās — pārkāpts 68. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(c)

CCP valde nav ziņojusi kompetentajai iestādei, ka CCP nonāk vai, iespējams, nonāks grūtībās — pārkāpts 68. panta 1. punkts.

2.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka administratīvie sodi un citi administratīvie pasākumi, ko piemēro 1. punktā minētajos gadījumos, ietver vismaz šādus elementus:

| (a) | publisks paziņojums, ar ko norāda, kura fiziskā persona, iestāde, Savienības mātesuzņēmums, CCP vai cita juridiskā persona ir atbildīga un kāds pēc būtības ir pārkāpums; |
| --- | --- |

(a)

publisks paziņojums, ar ko norāda, kura fiziskā persona, iestāde, Savienības mātesuzņēmums, CCP vai cita juridiskā persona ir atbildīga un kāds pēc būtības ir pārkāpums;

| (b) | rīkojums, ar ko atbildīgajai fiziskajai vai juridiskajai personai prasa pārtraukt šādu rīcību un nepieļaut šādas rīcības atkārtošanos; |
| --- | --- |

(b)

rīkojums, ar ko atbildīgajai fiziskajai vai juridiskajai personai prasa pārtraukt šādu rīcību un nepieļaut šādas rīcības atkārtošanos;

| (c) | pagaidu aizliegums pildīt funkcijas CCP, kas noteikts CCP augstākā līmeņa vadības locekļiem vai jebkurai citai fiziskai persona, kuru uzskata par atbildīgu; |
| --- | --- |

(c)

pagaidu aizliegums pildīt funkcijas CCP, kas noteikts CCP augstākā līmeņa vadības locekļiem vai jebkurai citai fiziskai persona, kuru uzskata par atbildīgu;

| (d) | ja tā ir juridiska persona — administratīvie naudas sodi līdz pat 10 % apmērā no attiecīgās juridiskās personas kopējā neto apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā. Ja juridiskā persona ir meitasuzņēmums, attiecīgais apgrozījums ir tas, kas norādīts galvenā mātesuzņēmuma konsolidētajos pārskatos par iepriekšējo finanšu gadu; |
| --- | --- |

(d)

ja tā ir juridiska persona — administratīvie naudas sodi līdz pat 10 % apmērā no attiecīgās juridiskās personas kopējā neto apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā. Ja juridiskā persona ir meitasuzņēmums, attiecīgais apgrozījums ir tas, kas norādīts galvenā mātesuzņēmuma konsolidētajos pārskatos par iepriekšējo finanšu gadu;

| (e) | ja tā ir fiziska persona — administratīvie naudas sodi līdz pat EUR 5 000 000 apmērā vai atbilstošā apmērā attiecīgās dalībvalsts valūtā, ja euro nav attiecīgās valsts valūta, kas noteikts [regulas spēkā stāšanās dienā]; |
| --- | --- |

(e)

ja tā ir fiziska persona — administratīvie naudas sodi līdz pat EUR 5 000 000 apmērā vai atbilstošā apmērā attiecīgās dalībvalsts valūtā, ja euro nav attiecīgās valsts valūta, kas noteikts [regulas spēkā stāšanās dienā];

| (f) | ja var noteikt no pārkāpuma gūto labumu — administratīvie naudas sodi, kuru apmērs ir līdz pat divām reizēm lielāks par gūtā labuma summu. |
| --- | --- |

(f)

ja var noteikt no pārkāpuma gūto labumu — administratīvie naudas sodi, kuru apmērs ir līdz pat divām reizēm lielāks par gūtā labuma summu.

78.c pants

Administratīvo sodu informācijas publicēšana

1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka noregulējuma iestādes un kompetentās iestādes savā oficiālajā tīmekļa vietnē publicē informāciju vismaz par tiem administratīvajiem sodiem, kurus tās ir piemērojušas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem un kuri nav pārsūdzēti, vai attiecībā uz kuriem apelācijas iespējas ir izsmeltas. Šādu informāciju, lieki nevilcinoties, publicē pēc tam, kad fiziskā vai juridiskā persona ir informēta par minēto sodu, un cita starpā norāda arī to, kāda veida un kāds pēc būtības ir pārkāpums un kurai fiziskajai vai juridiskajai personai attiecīgais sods ir piemērots.

Ja dalībvalstis atļauj publicēt informāciju par sodiem, kas ir pārsūdzēti, noregulējuma iestādes un kompetentās iestādes, lieki nevilcinoties, savās oficiālajās tīmekļa vietnēs publicē arī informāciju par apelācijas procesa īstenošanas progresu un tā rezultātu.

2.
     
  Turpmāk minētajos gadījumos noregulējuma iestādes un kompetentās iestādes informāciju par sodiem, ko uzlikušas, publicē, ievērojot anonimitāti tā, kā tas atļauts valsts tiesību aktos:

| (a) | sods ir piemērots fiziskai personai un šādas publikācijas obligātas iepriekšējas izvērtēšanas rezultātā ir secināts, ka nebūtu samērīgi publicēt personas datus; |
| --- | --- |

(a)

sods ir piemērots fiziskai personai un šādas publikācijas obligātas iepriekšējas izvērtēšanas rezultātā ir secināts, ka nebūtu samērīgi publicēt personas datus;

| (b) | informācijas publicēšana apdraudētu finanšu tirgu stabilitāti vai iesāktu kriminālizmeklēšanas procesu; |
| --- | --- |

(b)

informācijas publicēšana apdraudētu finanšu tirgu stabilitāti vai iesāktu kriminālizmeklēšanas procesu;

| (c) | publikācijas dēļ — ciktāl to ir iespējams noteikt, — rastos nesamērīgs kaitējums CCP vai iesaistītajām fiziskajām personām. |
| --- | --- |

(c)

publikācijas dēļ — ciktāl to ir iespējams noteikt, — rastos nesamērīgs kaitējums CCP vai iesaistītajām fiziskajām personām.

Alternatīvs risinājums šādos gadījumos ir iespēja uz pieņemamu laikposmu atlikt attiecīgo datu publicēšanu, ja ir paredzams, ka attiecīgajā laikposmā iemesli, kuru dēļ jāievēro anonimitāte saistībā ar publicēšanu, zaudēs spēku.

3.
     
  Noregulējuma iestādes un kompetentās iestādes nodrošina, lai informācija, kas publicēta saskaņā ar šo pantu, attiecīgo iestāžu oficiālajā tīmekļa vietnē būtu pieejama vismaz piecus gadus. Publikācijā ietvertos personas datus noregulējuma iestādes vai kompetentās iestādes savā oficiālajā tīmekļa vietnē glabā tikai tik ilgu laiku, cik tas ir nepieciešams saskaņā ar piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem.

4.
     
  Līdz ... [PB: lūgums norādīt datumu — 18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] EVTI, ievērojot anonimitāti, kā noteikts 2. punktā, iesniedz Komisijai ziņojumu par to, kā dalībvalstis ir publicējušas informāciju par sodiem, kas piemēroti par šīs regulas noteikumu neievērošanu, un jo īpaši norāda, vai šajā sakarībā ir bijušas būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm. Minētajā ziņojumā izklāsta arī visas būtiskās atšķirības attiecībā uz sodu publicēšanas ilgumu, kāds jāievēro saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem par sodu publicēšanu.

78.d pants

EVTI centrālās datubāzes uzturēšana

1.
     
  Stingri ievērojot 71. pantā minētās prasības attiecībā uz dienesta noslēpumu, noregulējuma iestādes un kompetentās iestādes informē EVTI par visiem administratīvajiem sodiem, ko tās par šā panta noteikumu pārkāpumiem ir piemērojušas saskaņā ar 78.a pantu, un sniedz informāciju par apelācijas procesa īstenošanas progresu un tā rezultātu.

2.
     
  EVTI uztur centrālu datubāzi par sodiem, par kuriem tai ir ziņots tikai informācijas apmaiņas nolūkā starp noregulējuma iestādēm, un šī datubāze ir pieejama tikai noregulējuma iestādēm un tiek atjaunināta, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz noregulējuma iestādes.

3.
     
  EVTI uztur centrālu datubāzi par sodiem, par kuriem tai ir ziņots tikai informācijas apmaiņas nolūkā starp kompetentajām iestādēm, un šī datubāze ir pieejama tikai kompetentajām iestādēm un tiek atjaunināta, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz kompetentās iestādes.

4.
     
  EVTI uztur tīmekļa vietni ar saitēm uz informāciju par sodiem, ko saskaņā ar 78.c pantu publicējusi katra noregulējuma iestāde un katra kompetentā iestāde, un norāda, par kādu laikposmu katra dalībvalsts publicē informāciju par sodiem.

78.e pants

Efektīva sodu piemērošana un kompetento iestāžu un noregulējuma iestāžu sodu piemērošanas pilnvaru īstenošana

Dalībvalstis nodrošina, ka administratīvo sodu vai citu administratīvo pasākumu veidu un administratīvo naudas sodu apmēru kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes nosaka, ņemot vērā visus svarīgos apstākļus, kas attiecīgā gadījumā cita starpā ir:

| (a) | pārkāpuma smagums un ilgums; |
| --- | --- |

(a)

pārkāpuma smagums un ilgums;

| (b) | attiecīgās fiziskās vai juridiskās personas atbildības pakāpe; |
| --- | --- |

(b)

attiecīgās fiziskās vai juridiskās personas atbildības pakāpe;

| (c) | atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas finansiālais stāvoklis, ko apliecina, piemēram, atbildīgās juridiskās personas kopējais apgrozījums vai atbildīgās fiziskās personas gada ienākumu apmērs; |
| --- | --- |

(c)

atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas finansiālais stāvoklis, ko apliecina, piemēram, atbildīgās juridiskās personas kopējais apgrozījums vai atbildīgās fiziskās personas gada ienākumu apmērs;

| (d) | atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu summa, ciktāl to ir iespējams noteikt; |
| --- | --- |

(d)

atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu summa, ciktāl to ir iespējams noteikt;

| (e) | pārkāpuma rezultātā trešām personām nodarītie zaudējumi, ciktāl tos ir iespējams konstatēt; |
| --- | --- |

(e)

pārkāpuma rezultātā trešām personām nodarītie zaudējumi, ciktāl tos ir iespējams konstatēt;

| (f) | cik lielā mērā atbildīgā fiziskā vai juridiskā persona sadarbojas ar kompetento iestādi un noregulējuma iestādi; |
| --- | --- |

(f)

cik lielā mērā atbildīgā fiziskā vai juridiskā persona sadarbojas ar kompetento iestādi un noregulējuma iestādi;

| (g) | pārkāpumi, ko atbildīgā fiziskā vai juridiskā personair izdarījusi iepriekš; |
| --- | --- |

(g)

pārkāpumi, ko atbildīgā fiziskā vai juridiskā personair izdarījusi iepriekš;

| (h) | jebkādas pārkāpuma iespējamās sistēmiskās sekas. |
| --- | --- |

(h)

jebkādas pārkāpuma iespējamās sistēmiskās sekas.

VII SADAĻA

VII SADAĻA

GROZĪJUMI REGULĀS (ES) NR. 1095/2010, (ES) NR. 648/2012 UN (ES) 2015/2365

GROZĪJUMI REGULĀS (ES) NR. 1095/2010, (ES) NR. 648/2012 UN (ES) 2015/2365

79. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1095/2010

Regulu (ES) Nr. 1095/2010 groza šādi:

| (22) | regulas 4. panta 3. punktā pievieno šādu iv) apakšpunktu:






  “iv) | attiecībā uz Regulu (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu] — noregulējuma iestāde, kas definēta 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā Regulā (ES) Nr. [par CCP atveseļošanu un noregulējumu].”; |
| --- | --- | --- |

(22)

regulas 4. panta 3. punktā pievieno šādu iv) apakšpunktu:

“iv)

attiecībā uz Regulu (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu] — noregulējuma iestāde, kas definēta 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā Regulā (ES) Nr. [par CCP atveseļošanu un noregulējumu].”;

| (23) | regulas 40. panta 5. punktā pievieno šādu daļu:
  “Lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu] darbības jomai, 1. punkta b) apakšpunktā minētajam Uzraudzības padomes loceklim attiecīgā gadījumā var pievienoties katras dalībvalsts noregulējuma iestādes pārstāvis, bet bez balsstiesībām.”. |
| --- | --- |

(23)

“Lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu] darbības jomai, 1. punkta b) apakšpunktā minētajam Uzraudzības padomes loceklim attiecīgā gadījumā var pievienoties katras dalībvalsts noregulējuma iestādes pārstāvis, bet bez balsstiesībām.”.

80. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 648/2012

Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza šādi:

| (1) | iekļauj šādu 6.a pantu:


  “6.a pants


  Tīrvērtes pienākuma apturēšana attiecībā uz noregulējumu


  1.   Ja CCP atbilst nosacījumiem, kuri noteikti 22. pantā Regulā (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu], CCP noregulējuma iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar minētās regulas 3. panta 1. punktu, ▌var lūgt Komisiju 4. panta 1. punktā noteikto tīrvērtes pienākumu uz laiku apturēt attiecībā uz konkrētām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  (a) | noregulējamais CCP saskaņā ar 14. pantu ir saņēmis atļauju veikt tīrvērti attiecībā uz konkrētām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm, kurām jāveic tīrvērte saskaņā ar 4. panta 1. punktu un par kurām tiek prasīta apturēšana; |
| --- | --- | --- |

(1)

iekļauj šādu 6.a pantu:

“6.a pants

Tīrvērtes pienākuma apturēšana attiecībā uz noregulējumu

1.   Ja CCP atbilst nosacījumiem, kuri noteikti 22. pantā Regulā (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu], CCP noregulējuma iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar minētās regulas 3. panta 1. punktu, ▌var lūgt Komisiju 4. panta 1. punktā noteikto tīrvērtes pienākumu uz laiku apturēt attiecībā uz konkrētām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

(a)

noregulējamais CCP saskaņā ar 14. pantu ir saņēmis atļauju veikt tīrvērti attiecībā uz konkrētām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm, kurām jāveic tīrvērte saskaņā ar 4. panta 1. punktu un par kurām tiek prasīta apturēšana;

| (b) | ir nepieciešams apturēt 4. pantā paredzēto tīrvērtes pienākumu attiecībā uz konkrētām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm, lai novērstu nopietnu apdraudējumu finanšu stabilitātei Savienībā saistībā ar CCP noregulējumu, jo īpaši gadījumā, ja ir izpildīti abi turpmāk minētie kritēriji:






  (i) | pastāv nelabvēlīgi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti; |
| --- | --- | --- |

(b)

ir nepieciešams apturēt 4. pantā paredzēto tīrvērtes pienākumu attiecībā uz konkrētām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm, lai novērstu nopietnu apdraudējumu finanšu stabilitātei Savienībā saistībā ar CCP noregulējumu, jo īpaši gadījumā, ja ir izpildīti abi turpmāk minētie kritēriji:

(i)

pastāv nelabvēlīgi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti;

| (ii) | pasākums ir nepieciešams apdraudējuma novēršanai, un tā negatīvā ietekme uz finanšu stabilitāti
  , cita starpā arī iespējamā procikliskā ietekme,
  būs samērīga ar tā labvēlīgo ietekmi; |
| --- | --- |

(ii)

pasākums ir nepieciešams apdraudējuma novēršanai, un tā negatīvā ietekme uz finanšu stabilitāti
  , cita starpā arī iespējamā procikliskā ietekme,
  būs samērīga ar tā labvēlīgo ietekmi;

| (iia) | nav pieejams neviens alternatīvs CCP, kas varētu piedāvāt tīrvērtes pakalpojumus noregulējama CCP tīrvērtes dalībniekiem, vai tīrvērtes dalībnieki un klienti funkcionāli un tehniski nespēj pieņemamā termiņā izpildīt visas juridiskās vai darbības prasības, kuras nosaka alternatīvie CCP. |
| --- | --- |

(iia)

nav pieejams neviens alternatīvs CCP, kas varētu piedāvāt tīrvērtes pakalpojumus noregulējama CCP tīrvērtes dalībniekiem, vai tīrvērtes dalībnieki un klienti funkcionāli un tehniski nespēj pieņemamā termiņā izpildīt visas juridiskās vai darbības prasības, kuras nosaka alternatīvie CCP.

Pirmajā daļā minētajām lūgumam pievieno pierādījumus, ka ir izpildīti pirmās daļas a) un b) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi.

Noregulējuma
  iestāde, kas minēta pirmajā daļā, par savu pamatoto lūgumu paziņo EVTI un ESRK vienlaikus ar šā lūguma paziņošanu Komisijai.

2.   EVTI 24 stundu laikā pēc 1. punktā minētā lūguma paziņošanas un pēc apspriešanās ar ESRK sniedz atzinumu par apturēšanas atjaunošanu, ņemot vērā vajadzību novērst būtisku finanšu stabilitātes apdraudējumu Savienībā, par noregulējuma mērķiem, kas noteikti 21. pantā Regulā (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu] un kritērijiem, kuri izklāstīti šīs regulas 5. panta 4. un 5. punktā.

3.   Šā panta 2. punktā minēto atzinumu nepublisko.

4.   Komisija 48 stundu laikā pēc 1. punktā minētā lūguma un saskaņā ar 6. punktu pieņem lēmumu, ar ko uz laiku aptur tīrvērtes pienākumu attiecībā uz konkrētām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm vai noraida apturēšanas lūgumu.

5.   Komisijas lēmums tiek paziņots iestādei, kura lūgusi šo apturēšanu, un EVTI, un to publicē Komisijas tīmekļa vietnē. Ja Komisija nolemj apturēt tīrvērtes pienākumu, to publicē 6. pantā minētajā publiskajā reģistrā.

6.   Komisija var nolemt uz laiku apturēt 1. punkta minēto tīrvērtes pienākumu attiecībā uz konkrētām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm ar noteikumu, ka ir izpildīti 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētie nosacījumi. Pieņemot šādu lēmumu, Komisija ņem vērā EVTI sniegto atzinumu, kurš minēts 2. punktā, noregulējuma mērķus, kas minēti 21. pantā Regulā (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu], kritērijus, kuri izklāstīti 5. panta 4. un 5. punktā attiecībā uz konkrētajām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm un apturēšanu, kas nepieciešama, lai novērstu nopietnu apdraudējumu finanšu stabilitātei.

7.   Tīrvērtes pienākuma apturēšana saskaņā ar 4. punktu sākotnēji ir spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz
  vienu mēnesi
  no dienas, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

8.   Komisija
  pēc apspriešanās ar noregulējuma iestādi, EVTI un ESRK
  var atjaunot šā panta 7. punktā minēto apturēšanu uz vienu vai vairākiem laikposmiem, kas kopā nepārsniedz sešus mēnešus pēc sākotnējā apturēšanas termiņa, ja apturēšanas iemesli joprojām ir spēkā.

9.   Ja līdz sākotnējā laikposma beigām vai līdz jebkura turpmāka atjaunošanas laikposma beigām apturēšana netiek atjaunota, tā automātiski beidzas.

10.   Komisija informē EVTI par savu nodomu atjaunot tīrvērtes pienākuma apturēšanu.

EVTI 48 stundu laikā pēc tam, kad Komisija ir paziņojusi savu nodomu atjaunot tīrvērtes pienākuma apturēšanu, sniedz atzinumu par apturēšanas atjaunošanu, ņemot vērā vajadzību novērst būtisku finanšu stabilitātes apdraudējumu Savienībā, noregulējuma mērķus, kas noteikti 21. pantā Regulā (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu] un kritērijus, kuri izklāstīti šīs regulas 5. panta 4. un 5. punktā.”;

| (2) | regulas 28. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Riska komiteja konsultē valdi par pasākumiem, kas var iespaidot CCP riska pārvaldību, piemēram, būtiskas izmaiņas tā riska modelī, saistību neizpildes procedūras, kritēriji tīrvērtes dalībnieku akceptēšanai, jaunu instrumentu klašu tīrvērtei vai funkciju nodošanai ārpakalpojumu sniedzējiem. Riska komiteja savlaicīgi informē valdi par jebkādu jaunu risku, kas ietekmē CCP noturību. Riska komiteja nesniedz ieteikumus par CCP ikdienas darbībām. Tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai apspriestos ar riska komiteju par notikumiem, kas ietekmē CCP riska pārvaldību ārkārtas situācijās, tostarp par notikumiem, kuri saistīti ar tīrvērtes dalībnieku riska darījumiem ar CCP un savstarpējo atkarību ar citiem CCP
  , neskarot ierobežojumus, kas attiecībā uz informācijas apmaiņu ir noteikti konkurences tiesību aktos
  .”; |
| --- | --- |

(2)

regulas 28. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Riska komiteja konsultē valdi par pasākumiem, kas var iespaidot CCP riska pārvaldību, piemēram, būtiskas izmaiņas tā riska modelī, saistību neizpildes procedūras, kritēriji tīrvērtes dalībnieku akceptēšanai, jaunu instrumentu klašu tīrvērtei vai funkciju nodošanai ārpakalpojumu sniedzējiem. Riska komiteja savlaicīgi informē valdi par jebkādu jaunu risku, kas ietekmē CCP noturību. Riska komiteja nesniedz ieteikumus par CCP ikdienas darbībām. Tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai apspriestos ar riska komiteju par notikumiem, kas ietekmē CCP riska pārvaldību ārkārtas situācijās, tostarp par notikumiem, kuri saistīti ar tīrvērtes dalībnieku riska darījumiem ar CCP un savstarpējo atkarību ar citiem CCP
  , neskarot ierobežojumus, kas attiecībā uz informācijas apmaiņu ir noteikti konkurences tiesību aktos
  .”;

| (3) | regulas 28. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   CCP nekavējoties informē kompetento iestādi un riska komiteju par katru lēmumu, saskaņā ar kuru valde nolemj neievērot riska komitejas ieteikumu, un sniedz šāda lēmuma pamatojumu. Riska komiteja vai jebkurš riska komitejas loceklis var informēt kompetento iestādi par visām jomām, par kurām tas uzskata, ka nav ievērots riska komitejas ieteikums.”; |
| --- | --- |

(3)

regulas 28. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   CCP nekavējoties informē kompetento iestādi un riska komiteju par katru lēmumu, saskaņā ar kuru valde nolemj neievērot riska komitejas ieteikumu, un sniedz šāda lēmuma pamatojumu. Riska komiteja vai jebkurš riska komitejas loceklis var informēt kompetento iestādi par visām jomām, par kurām tas uzskata, ka nav ievērots riska komitejas ieteikums.”;

| (4) | regulas 38. pantam pievieno šādu 6. punktu:
  “CCP tīrvērtes dalībnieki
  nepārprotami
  informē savus esošos un potenciālos klientus par konkrētiem iespējamiem zaudējumiem vai citām izmaksām, kas tiem varētu rasties,
  ja tiktu īstenots saistību neizpildes pārvaldības process un izmantoti
  CCP
  darbības noteikumos paredzētie zaudējumu sadales mehānismi,
  un cita starpā arī norāda, kāda veida kompensāciju klienti varētu saņemt, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 48. panta 7. punktu. Klientiem sniedz pietiekamu informāciju, lai nodrošinātu, ka viņi saprot zaudējumus vissliktākajā gadījumā vai citas izmaksas, kas viņiem varētu rasties, ja CCP veiktu atveseļošanas pasākumus.”; |
| --- | --- |

(4)

regulas 38. pantam pievieno šādu 6. punktu:

“CCP tīrvērtes dalībnieki
  nepārprotami
  informē savus esošos un potenciālos klientus par konkrētiem iespējamiem zaudējumiem vai citām izmaksām, kas tiem varētu rasties,
  ja tiktu īstenots saistību neizpildes pārvaldības process un izmantoti
  CCP
  darbības noteikumos paredzētie zaudējumu sadales mehānismi,
  un cita starpā arī norāda, kāda veida kompensāciju klienti varētu saņemt, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 48. panta 7. punktu. Klientiem sniedz pietiekamu informāciju, lai nodrošinātu, ka viņi saprot zaudējumus vissliktākajā gadījumā vai citas izmaksas, kas viņiem varētu rasties, ja CCP veiktu atveseļošanas pasākumus.”;

nepārprotami

ja tiktu īstenots saistību neizpildes pārvaldības process un izmantoti

darbības noteikumos paredzētie zaudējumu sadales mehānismi,

| (5) | regulas 81. panta 3. punktā pievieno šādu q) apakšpunktu:






  “q) | noregulējuma iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar 3. pantu Regulā (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu].”. |
| --- | --- | --- |

(5)

regulas 81. panta 3. punktā pievieno šādu q) apakšpunktu:

“q)

noregulējuma iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar 3. pantu Regulā (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu].”.

81. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2015/2365

Regulas 12. panta 2. punktā pievieno šādu n) apakšpunktu:

| “n) | noregulējuma iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar 3. pantu Regulā (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu].”. |
| --- | --- |

“n)

noregulējuma iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar 3. pantu Regulā (ES) [par CCP atveseļošanu un noregulējumu].”.

VIII SADAĻA

VIII SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

82. pants

Pārskatīšana

Ne vēlāk kā līdz ... [divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] un attiecīgā gadījumā ātrāk, ja tas ir vajadzīgs, ņemot vērā citus pieņemtos tiesību aktus, EVTI izvērtē nepieciešamību pēc personāla un resursiem, kas tai rodas, uzņemoties pilnvaras un pienākumus saskaņā ar šo regulu, un iesniedz par to ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

Līdz ... 
  [trīs gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas vai tiklīdz ir pieņemti citi attiecīgie tiesību akti]
  Komisija pārskata
  šo regulu un tās
  īstenošanu
  un novērtē, cik efektīva ir pārvaldības kārtība, kas attiecas uz CCP atveseļošanu un noregulējumu Savienībā,
  un iesniedz par to ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

Šajā ziņojumā jo īpaši:

| (a) | izvērtē, vai būtu lietderīgi veidot Savienības CCP vienotu noregulējuma iestādi, vai ir īstais laiks to darīt un vai tā būtu konsekventa rīcība, ņemot vērā to, kā veidojas CCP uzraudzības sistēmas arhitektūra Savienībā un ciktāl šī uzraudzības sistēmas arhitektūra ir integrēta; un |
| --- | --- |

(a)

izvērtē, vai būtu lietderīgi veidot Savienības CCP vienotu noregulējuma iestādi, vai ir īstais laiks to darīt un vai tā būtu konsekventa rīcība, ņemot vērā to, kā veidojas CCP uzraudzības sistēmas arhitektūra Savienībā un ciktāl šī uzraudzības sistēmas arhitektūra ir integrēta; un

| (b) | izvērtē, kuras Savienības iestādes, struktūras un aģentūras varētu uzņemties Savienības CCP vienotās noregulējuma iestādes pienākumus un vai tās šim nolūkam būtu piemērotas. |
| --- | --- |

(b)

izvērtē, kuras Savienības iestādes, struktūras un aģentūras varētu uzņemties Savienības CCP vienotās noregulējuma iestādes pienākumus un vai tās šim nolūkam būtu piemērotas.

Ja uz ziņojuma iesniegšanas laiku jau ir izveidots Savienības CCP vienotais uzraudzītājs vai ja ziņojumā ir secināts, ka Savienības CCP uzraudzības sistēmas arhitektūra ir pietiekami integrēta, lai būtu konsekventi veidot vienotu CCP noregulējuma iestādi, Komisija iesniedz priekšlikumu grozīt šo regulu, lai izveidotu CCP vienotu noregulējuma iestādi vai lai attiecīgā gadījumā uzticētu Savienības CCP noregulējuma pienākumu kādai piemērotai Savienības iestādei, struktūrai vai aģentūrai.

83. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no [PB: Lūgums ievietot datumu, kas noteikts 9. panta 1. punkta otrajā daļā direktīvā, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

1

(2)  OV C 209, 30.6.2017., 28. lpp.

2

(3)  OV C 372, 1.11.2017., 6. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regula (ES) 2015/2365 par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regula (ES) 2015/2365 par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 6. jūnija Direktīva 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2013. gada 28. maija Deleģētā regula (ES) Nr. 876/2013, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par centrālo darījuma partneru kolēģijām (OV L 244, 13.9.2013., 19. lpp.).

11

(12)  Komisijas 2016. gada 23. marta Deleģētā regula (ES) ..., ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ar kuriem precizē atveseļošanas plānu, noregulējuma plānu un grupas noregulējuma plānu saturu, minimālos kritērijus, kas kompetentajai iestādei ir jānovērtē attiecībā uz atveseļošanas plāniem un grupas atveseļošanas plāniem, nosacījumus grupas finansiālam atbalstam, prasības neatkarīgiem vērtētājiem, norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru līgumisku atzīšanu, paziņošanas prasību un apturēšanas paziņojuma procedūras un saturu un noregulējuma kolēģiju operatīvās funkcijas, C(2016)1691 [Piezīme Publikāciju birojam — lūgums norādīt deleģētās regulas numuru].

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīva 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 28. maija Direktīva 2001/34/EK par vērtspapīru iekļaušanu fondu biržas oficiālajā sarakstā un par informāciju, kas jāpublicē par tādiem vērtspapīriem (OV L 184, 6.7.2001., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).

15

PIELIKUMS

A IEDAĻA

Prasības attiecībā uz atveseļošanas plāniem

| 1. | Atveseļošanas plānā:






  (1) | neparedz piekļuvi ārkārtas finansiālajam atbalstam no publiskā sektora līdzekļiem vai tā saņemšanu; |
| --- | --- | --- |

1.

(1)

neparedz piekļuvi ārkārtas finansiālajam atbalstam no publiskā sektora līdzekļiem vai tā saņemšanu;

| (2) | ņem vērā visu to ieinteresēto personu intereses, kurus, visticamāk, šis plāns skars; |
| --- | --- |

(2)

ņem vērā visu to ieinteresēto personu intereses, kurus, visticamāk, šis plāns skars;

| (3) | nodrošina, ka tīrvērtes dalībnieku riska pozīcijas attiecībā uz CCP nav neierobežotas. |
| --- | --- |

(3)

nodrošina, ka tīrvērtes dalībnieku riska pozīcijas attiecībā uz CCP nav neierobežotas.

CCP izstrādā atbilstīgus mehānismus, lai iesaistītu saistītās FTI un ieinteresētās personas, kas uzņemtos zaudējumus, segtu izmaksas vai veiktu iemaksas, lai segtu likviditātes trūkumus gadījumā, ja minētā plāna sagatavošanas procesā tiktu īstenots atveseļošanas plāns.

▌

B IEDAĻA

Informācija, ko noregulējuma iestādes var pieprasīt, lai CCP

  sniedz noregulējuma plānu sagatavošanas un
  uzturēšanas vajadzībām

Lai sagatavotu un uzturētu noregulējuma plānus, noregulējuma iestādes var pieprasīt, lai iestādes sniedz vismaz šādu informāciju:

| (2) | CCP organizatoriskās struktūras detalizēts apraksts, kā arī visu juridisko personu saraksts; |
| --- | --- |

(2)

CCP organizatoriskās struktūras detalizēts apraksts, kā arī visu juridisko personu saraksts;

| (3) | tiešo īpašnieku un katras juridiskās personas balsstiesību un tiesību bez balss procentuālā daudzuma identifikācija; |
| --- | --- |

(3)

tiešo īpašnieku un katras juridiskās personas balsstiesību un tiesību bez balss procentuālā daudzuma identifikācija;

| (4) | par katru juridisko personu — atrašanās vieta, korporācijas jurisdikcija, licencēšana un galvenā vadība; |
| --- | --- |

(4)

par katru juridisko personu — atrašanās vieta, korporācijas jurisdikcija, licencēšana un galvenā vadība;

| (5) | CCP kritiski svarīgo funkciju un galveno darījumdarbības virzienu pārskats, tostarp šādu darbību un darījumdarbības virzienu bilances detalizēta informācija attiecībā uz katru juridisko personu; |
| --- | --- |

(5)

CCP kritiski svarīgo funkciju un galveno darījumdarbības virzienu pārskats, tostarp šādu darbību un darījumdarbības virzienu bilances detalizēta informācija attiecībā uz katru juridisko personu;

| (6) | detalizēts apraksts par CCP un visu tā juridisko personu darījumdarbību elementiem, kas ir vismaz sadalīti pēc pakalpojumu veida un pēc apjoma, kādā ir veikta tīrvērte, atvērto pozīciju, sākotnējās maržas, mainīgās maržas plūsmu un fondu saistības neizpildes gadījumiem apjoma un jebkādām saistītām novērtējuma tiesībām vai citām atveseļošanas darbībām, kas attiecas uz šādām darbības jomām; |
| --- | --- |

(6)

detalizēts apraksts par CCP un visu tā juridisko personu darījumdarbību elementiem, kas ir vismaz sadalīti pēc pakalpojumu veida un pēc apjoma, kādā ir veikta tīrvērte, atvērto pozīciju, sākotnējās maržas, mainīgās maržas plūsmu un fondu saistības neizpildes gadījumiem apjoma un jebkādām saistītām novērtējuma tiesībām vai citām atveseļošanas darbībām, kas attiecas uz šādām darbības jomām;

| (7) | sīka informācija par CCP un tā juridisko personu emitētajiem kapitāla un parāda instrumentiem; |
| --- | --- |

(7)

sīka informācija par CCP un tā juridisko personu emitētajiem kapitāla un parāda instrumentiem;

| (8) | to personu identifikācija, no kurām CCP ir saņēmis nodrošinājumu, un kādā veidā tas ir noticis (īpašumtiesību nodošana vai nodrošinājuma tiesības), un kurām tas ir ieķīlājis nodrošinājumu, un kādā veidā tas ir noticis, un kura persona tur nodrošinājumu, un abos gadījumos — tā jurisdikcija, kurā atrodas nodrošinājums; |
| --- | --- |

(8)

to personu identifikācija, no kurām CCP ir saņēmis nodrošinājumu, un kādā veidā tas ir noticis (īpašumtiesību nodošana vai nodrošinājuma tiesības), un kurām tas ir ieķīlājis nodrošinājumu, un kādā veidā tas ir noticis, un kura persona tur nodrošinājumu, un abos gadījumos — tā jurisdikcija, kurā atrodas nodrošinājums;

| (9) | CCP un tā juridisko personu ārpusbilances riska darījumu apraksts, tostarp attiecināšana uz tā kritiski svarīgajām darbībām un pamatdarbības virzieniem; |
| --- | --- |

(9)

CCP un tā juridisko personu ārpusbilances riska darījumu apraksts, tostarp attiecināšana uz tā kritiski svarīgajām darbībām un pamatdarbības virzieniem;

| (10) | būtiski CCP riska ierobežošanas darījumi ar attiecinājumu uz juridiskām personām; |
| --- | --- |

(10)

būtiski CCP riska ierobežošanas darījumi ar attiecinājumu uz juridiskām personām;

| (11) | relatīvo riska darījumu identificēšana un CCP tīrvērtes dalībnieku nozīmīgums, kā arī analīze par būtiskāko tīrvērtes dalībnieku grūtību ietekmi uz CCP; |
| --- | --- |

(11)

relatīvo riska darījumu identificēšana un CCP tīrvērtes dalībnieku nozīmīgums, kā arī analīze par būtiskāko tīrvērtes dalībnieku grūtību ietekmi uz CCP;

| (12) | katra sistēma, kurā CCP veic ievērojamu skaitu tirdzniecības darījumu vai ievērojamas vērtības tirdzniecības darījumus, tostarp pārskats attiecībā uz CCP juridiskajām personām, kritiski svarīgajām darbībām un galvenajiem darījumdarbības virzieniem; |
| --- | --- |

(12)

katra sistēma, kurā CCP veic ievērojamu skaitu tirdzniecības darījumu vai ievērojamas vērtības tirdzniecības darījumus, tostarp pārskats attiecībā uz CCP juridiskajām personām, kritiski svarīgajām darbībām un galvenajiem darījumdarbības virzieniem;

| (13) | katra maksājumu, tīrvērtes vai norēķinu sistēma, kurā CCP tieši vai netieši ir loceklis, tostarp attiecinājums uz CCP juridiskajām personām, kritiski svarīgajām darbībām un galvenajiem darījumdarbības virzieniem; |
| --- | --- |

(13)

katra maksājumu, tīrvērtes vai norēķinu sistēma, kurā CCP tieši vai netieši ir loceklis, tostarp attiecinājums uz CCP juridiskajām personām, kritiski svarīgajām darbībām un galvenajiem darījumdarbības virzieniem;

| (14) | detalizēts inventāra apraksts un galveno informācijas sistēmu apraksts, tostarp attiecībā uz riska pārvaldību, uzskaiti un finanšu un regulatīvo pārskatu, ko izmanto CCP, tostarp attiecinājums uz CCP juridiskajām personām, kritiski svarīgajām darbībām un galvenajiem darījumdarbības virzieniem; |
| --- | --- |

(14)

detalizēts inventāra apraksts un galveno informācijas sistēmu apraksts, tostarp attiecībā uz riska pārvaldību, uzskaiti un finanšu un regulatīvo pārskatu, ko izmanto CCP, tostarp attiecinājums uz CCP juridiskajām personām, kritiski svarīgajām darbībām un galvenajiem darījumdarbības virzieniem;

| (15) | šā pielikuma (13) punktā identificēto sistēmu īpašnieku, ar tām saistīto pakalpojumu līmeņa līgumu un visas programmatūras un sistēmu vai licenču identifikācija, tostarp attiecinājums uz to juridiskajām personām, kritiski svarīgajām darbībām un galvenajiem darījumdarbības virzieniem; |
| --- | --- |

(15)

šā pielikuma (13) punktā identificēto sistēmu īpašnieku, ar tām saistīto pakalpojumu līmeņa līgumu un visas programmatūras un sistēmu vai licenču identifikācija, tostarp attiecinājums uz to juridiskajām personām, kritiski svarīgajām darbībām un galvenajiem darījumdarbības virzieniem;

| (16) | juridisko personu un dažādu juridisko personu savstarpējās saistības un savstarpējās saistības identifikācija un pārskats, piemēram:






  — | kopīgs vai vienots personāls, iekārtas un sistēmas, |
| --- | --- | --- |

(16)

juridisko personu un dažādu juridisko personu savstarpējās saistības un savstarpējās saistības identifikācija un pārskats, piemēram:

—

kopīgs vai vienots personāls, iekārtas un sistēmas,

| — | kapitāla, finansēšanas vai likviditātes mehānismi, |
| --- | --- |

—

kapitāla, finansēšanas vai likviditātes mehānismi,

| — | esošie vai iespējamie kredītriska darījumi, |
| --- | --- |

—

esošie vai iespējamie kredītriska darījumi,

| — | šķērsgarantiju līgumi, šķērsnodrošinājuma mehānismi, vairāku saistību neizpildes nosacījumi, savstarpēji saistīti savstarpējā ieskaita līgumi, |
| --- | --- |

—

šķērsgarantiju līgumi, šķērsnodrošinājuma mehānismi, vairāku saistību neizpildes nosacījumi, savstarpēji saistīti savstarpējā ieskaita līgumi,

| — | risku pārvešana un kompensējošās tirdzniecības režīmi; pakalpojumu līmeņa līgumi; |
| --- | --- |

—

risku pārvešana un kompensējošās tirdzniecības režīmi; pakalpojumu līmeņa līgumi;

| (17) | kompetentā un noregulējuma iestāde attiecībā uz katru juridisko personu, ja tā atšķiras no iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 22. pantu un šīs regulas 3. pantu; |
| --- | --- |

(17)

kompetentā un noregulējuma iestāde attiecībā uz katru juridisko personu, ja tā atšķiras no iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 22. pantu un šīs regulas 3. pantu;

| (18) | valdes loceklis, kas atbild par CCP noregulējuma plāna sagatavošanai nepieciešamās informācijas nodrošināšanu, kā arī tā atbildīgā persona (ja atšķiras), kas atbild par dažādām juridiskajām personām, kritiski svarīgajām darbībām un galvenajiem darījumdarbības virzieniem; |
| --- | --- |

(18)

valdes loceklis, kas atbild par CCP noregulējuma plāna sagatavošanai nepieciešamās informācijas nodrošināšanu, kā arī tā atbildīgā persona (ja atšķiras), kas atbild par dažādām juridiskajām personām, kritiski svarīgajām darbībām un galvenajiem darījumdarbības virzieniem;

| (19) | to mehānismu apraksts, ko CCP jau ieviesis, lai nodrošinātu, ka noregulējuma gadījumā noregulējuma iestādei ir visa noregulējuma instrumentu un pilnvaru piemērošanai nepieciešamā informācija, kā to noteikusi noregulējuma iestāde; |
| --- | --- |

(19)

to mehānismu apraksts, ko CCP jau ieviesis, lai nodrošinātu, ka noregulējuma gadījumā noregulējuma iestādei ir visa noregulējuma instrumentu un pilnvaru piemērošanai nepieciešamā informācija, kā to noteikusi noregulējuma iestāde;

| (20) | visi līgumi, ko CCP un to juridiskās personas ir noslēgušas ar trešām personām un kuru izbeigšanu var ierosināt ar iestāžu lēmumu piemērot noregulējuma instrumentu un ar lēmumu par to, vai izbeigšanas sekas var ietekmēt noregulējuma instrumenta piemērošanu; |
| --- | --- |

(20)

visi līgumi, ko CCP un to juridiskās personas ir noslēgušas ar trešām personām un kuru izbeigšanu var ierosināt ar iestāžu lēmumu piemērot noregulējuma instrumentu un ar lēmumu par to, vai izbeigšanas sekas var ietekmēt noregulējuma instrumenta piemērošanu;

| (21) | apraksts par iespējamiem likviditātes avotiem noregulējuma atbalstam; |
| --- | --- |

(21)

apraksts par iespējamiem likviditātes avotiem noregulējuma atbalstam;

| (22) | informācija par aktīvu apgrūtinājumiem, likvīdiem aktīviem, ārpusbilances darbībām, riska ierobežošanas stratēģiju un iegrāmatošanas praksi. |
| --- | --- |

(22)

informācija par aktīvu apgrūtinājumiem, likvīdiem aktīviem, ārpusbilances darbībām, riska ierobežošanas stratēģiju un iegrāmatošanas praksi.

C IEDAĻA

Jautājumi, kas noregulējuma iestādei jāizskata,
  novērtējot CCP vai grupas noregulējamību

Vērtējot CCP noregulējamību, noregulējuma iestāde ņem vērā šādus elementus:

| (23) | to, cik lielā mērā CCP spēj izveidot pārskatu par juridisko personu galvenajiem darījumdarbības virzieniem vai kritiski svarīgajām darbībām; |
| --- | --- |

(23)

to, cik lielā mērā CCP spēj izveidot pārskatu par juridisko personu galvenajiem darījumdarbības virzieniem vai kritiski svarīgajām darbībām;

| (24) | to, cik lielā mērā juridiskās un korporatīvās struktūras ir pielāgotas galvenajiem darījumdarbības virzieniem un kritiski svarīgajām darbībām; |
| --- | --- |

(24)

to, cik lielā mērā juridiskās un korporatīvās struktūras ir pielāgotas galvenajiem darījumdarbības virzieniem un kritiski svarīgajām darbībām;

| (25) | to, cik lielā mērā ir ieviesti mehānismi, kas nodrošina nepieciešamo personālu, infrastruktūru, finansējumu, likviditāti un kapitālu galveno darījumdarbības virzienu un kritiski svarīgo darbību atbalstam un uzturēšanai; |
| --- | --- |

(25)

to, cik lielā mērā ir ieviesti mehānismi, kas nodrošina nepieciešamo personālu, infrastruktūru, finansējumu, likviditāti un kapitālu galveno darījumdarbības virzienu un kritiski svarīgo darbību atbalstam un uzturēšanai;

| (26) | to, cik lielā mērā CCP uzturētie pakalpojumu līgumi ir pilnībā izpildāmi CCP noregulējuma gadījumā; |
| --- | --- |

(26)

to, cik lielā mērā CCP uzturētie pakalpojumu līgumi ir pilnībā izpildāmi CCP noregulējuma gadījumā;

| (27) | to, cik lielā mērā CCP pārvaldes struktūra ir piemērota vadīšanai un atbilstības nodrošināšanai ar CCP iekšējo politiku attiecībā uz tā pakalpojumu līmeņa līgumiem; |
| --- | --- |

(27)

to, cik lielā mērā CCP pārvaldes struktūra ir piemērota vadīšanai un atbilstības nodrošināšanai ar CCP iekšējo politiku attiecībā uz tā pakalpojumu līmeņa līgumiem;

| (28) | to, cik lielā mērā CCP ir izveidota procedūra, lai kritiski svarīgo funkciju vai galveno darījumdarbības virzienu nodalīšanas gadījumā nodotu trešām personām pakalpojumus, kas tiek sniegti saskaņā ar pakalpojumu līmeņa līgumiem; |
| --- | --- |

(28)

to, cik lielā mērā CCP ir izveidota procedūra, lai kritiski svarīgo funkciju vai galveno darījumdarbības virzienu nodalīšanas gadījumā nodotu trešām personām pakalpojumus, kas tiek sniegti saskaņā ar pakalpojumu līmeņa līgumiem;

| (29) | to, cik lielā mērā ir pieņemti ārkārtas rīcības plāni un ieviesti pasākumi, lai nodrošinātu nepārtrauktu piekļuvi maksājumu un norēķinu sistēmām; |
| --- | --- |

(29)

to, cik lielā mērā ir pieņemti ārkārtas rīcības plāni un ieviesti pasākumi, lai nodrošinātu nepārtrauktu piekļuvi maksājumu un norēķinu sistēmām;

| (30) | vadības informācijas sistēmu piemērotību, lai nodrošinātu, ka noregulējuma iestādes var iegūt precīzu un pilnīgu informāciju par galvenajiem darījumdarbības virzieniem un kritiski svarīgajām darbībām ar mērķi nodrošināt ātrāku lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

(30)

vadības informācijas sistēmu piemērotību, lai nodrošinātu, ka noregulējuma iestādes var iegūt precīzu un pilnīgu informāciju par galvenajiem darījumdarbības virzieniem un kritiski svarīgajām darbībām ar mērķi nodrošināt ātrāku lēmumu pieņemšanu;

| (31) | vadības informācijas sistēmu spēju vienmēr sniegt informāciju, kas ir būtiska CCP efektīvam noregulējumam, arī strauji mainīgos apstākļos; |
| --- | --- |

(31)

vadības informācijas sistēmu spēju vienmēr sniegt informāciju, kas ir būtiska CCP efektīvam noregulējumam, arī strauji mainīgos apstākļos;

| (32) | to, cik lielā mērā CCP ir pārbaudījis savas vadības informācijas sistēmas noregulējuma iestādes definētajos spriedzes scenārijos; |
| --- | --- |

(32)

to, cik lielā mērā CCP ir pārbaudījis savas vadības informācijas sistēmas noregulējuma iestādes definētajos spriedzes scenārijos;

| (33) | to, cik lielā mērā CCP var nodrošināt savu vadības informācijas sistēmu nepārtrauktu darbību gan attiecībā uz skarto CCP, gan attiecībā uz jauno CCP gadījumā, ja kritiski svarīgās darbības un galvenie darījumdarbības virzieni tiek atdalīti no pārējām darbībām un darījumdarbības virzieniem; |
| --- | --- |

(33)

to, cik lielā mērā CCP var nodrošināt savu vadības informācijas sistēmu nepārtrauktu darbību gan attiecībā uz skarto CCP, gan attiecībā uz jauno CCP gadījumā, ja kritiski svarīgās darbības un galvenie darījumdarbības virzieni tiek atdalīti no pārējām darbībām un darījumdarbības virzieniem;

| (34) | ja CCP gūst labumu no grupas iekšējām garantijām vai ir tām pakļauts — to, cik lielā mērā šīs garantijas tiek sniegtas attiecīgajos tirgus apstākļos un cik uzticamas ir riska vadības sistēmas attiecībā uz šīm garantijām; |
| --- | --- |

(34)

ja CCP gūst labumu no grupas iekšējām garantijām vai ir tām pakļauts — to, cik lielā mērā šīs garantijas tiek sniegtas attiecīgajos tirgus apstākļos un cik uzticamas ir riska vadības sistēmas attiecībā uz šīm garantijām;

| (35) | ja CCP iesaistās kompensējošos darījumos — to, cik lielā mērā šie darījumi tiek veikti attiecīgajos tirgus apstākļos un cik uzticamas ir riska vadības sistēmas, kas attiecas uz šiem darījumiem; |
| --- | --- |

(35)

ja CCP iesaistās kompensējošos darījumos — to, cik lielā mērā šie darījumi tiek veikti attiecīgajos tirgus apstākļos un cik uzticamas ir riska vadības sistēmas, kas attiecas uz šiem darījumiem;

| (36) | to, cik lielā mērā grupas iekšējo garantiju vai kompensējošo darījumu izmantošana palielina kaitīgo ietekmi visā grupā; |
| --- | --- |

(36)

to, cik lielā mērā grupas iekšējo garantiju vai kompensējošo darījumu izmantošana palielina kaitīgo ietekmi visā grupā;

| (37) | to, cik lielā mērā CCP juridiskā struktūra kavē noregulējuma instrumentu piemērošanu saistībā ar juridisko personu skaitu, grupas struktūras sarežģītību vai grūtībām pielāgot darījumdarbības virzienus grupas vienībām; |
| --- | --- |

(37)

to, cik lielā mērā CCP juridiskā struktūra kavē noregulējuma instrumentu piemērošanu saistībā ar juridisko personu skaitu, grupas struktūras sarežģītību vai grūtībām pielāgot darījumdarbības virzienus grupas vienībām;

| (38) | attiecīgā gadījumā to, ciktāl CCP noregulējums varētu negatīvi ietekmēt citu tā grupas daļu; |
| --- | --- |

(38)

attiecīgā gadījumā to, ciktāl CCP noregulējums varētu negatīvi ietekmēt citu tā grupas daļu;

| (39) | pakalpojumu līmeņa līgumu esamību un pamatīgumu; |
| --- | --- |

(39)

pakalpojumu līmeņa līgumu esamību un pamatīgumu;

| (40) | to, vai trešo valstu iestādēm ir noregulējuma instrumenti, kas vajadzīgi, lai atbalstītu Savienības noregulējuma iestāžu noregulējuma darbības, un cik plaša ir saskaņota rīcība starp Savienības un trešo valstu iestādēm; |
| --- | --- |

(40)

to, vai trešo valstu iestādēm ir noregulējuma instrumenti, kas vajadzīgi, lai atbalstītu Savienības noregulējuma iestāžu noregulējuma darbības, un cik plaša ir saskaņota rīcība starp Savienības un trešo valstu iestādēm;

| (41) | iespējas noregulējuma instrumentus izmantot tādā veidā, kas atbilst noregulējuma mērķiem, ņemot vērā pieejamos instrumentus un CCP struktūru; |
| --- | --- |

(41)

iespējas noregulējuma instrumentus izmantot tādā veidā, kas atbilst noregulējuma mērķiem, ņemot vērā pieejamos instrumentus un CCP struktūru;

| (42) | jebkādas konkrētas prasības, kas vajadzīgas, lai emitētu jaunus īpašumtiesību instrumentus, kā minēts 33. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(42)

jebkādas konkrētas prasības, kas vajadzīgas, lai emitētu jaunus īpašumtiesību instrumentus, kā minēts 33. panta 1. punktā;

| (43) | noteikumus un līdzekļus, kas varētu apgrūtināt noregulējumu attiecībā uz CCP, kuru tīrvērtes dalībnieki vai nodrošinājuma līgumi ir atšķirīgās jurisdikcijās; |
| --- | --- |

(43)

noteikumus un līdzekļus, kas varētu apgrūtināt noregulējumu attiecībā uz CCP, kuru tīrvērtes dalībnieki vai nodrošinājuma līgumi ir atšķirīgās jurisdikcijās;

| (44) | to, cik uzticama ir noregulējuma instrumentu izmantošana tādā veidā, kas atbilst noregulējuma mērķiem, ņemot vērā iespējamo ietekmi uz tīrvērtes dalībniekiem, citiem darījumu partneriem un darbiniekiem un iespējamajām darbībām, kuras var veikt trešo valstu iestādes; |
| --- | --- |

(44)

to, cik uzticama ir noregulējuma instrumentu izmantošana tādā veidā, kas atbilst noregulējuma mērķiem, ņemot vērā iespējamo ietekmi uz tīrvērtes dalībniekiem, citiem darījumu partneriem un darbiniekiem un iespējamajām darbībām, kuras var veikt trešo valstu iestādes;

| (45) | to, cik lielā mērā CCP noregulējuma ietekmi uz finanšu sistēmu un uzticēšanos finanšu tirgum var pienācīgi novērtēt; |
| --- | --- |

(45)

to, cik lielā mērā CCP noregulējuma ietekmi uz finanšu sistēmu un uzticēšanos finanšu tirgum var pienācīgi novērtēt;

| (46) | to, cik lielā mērā CCP noregulējums varētu ievērojami tieši vai netieši negatīvi ietekmēt finanšu sistēmu, uzticēšanos tirgum vai ekonomiku; |
| --- | --- |

(46)

to, cik lielā mērā CCP noregulējums varētu ievērojami tieši vai netieši negatīvi ietekmēt finanšu sistēmu, uzticēšanos tirgum vai ekonomiku;

| (47) | to, cik lielā mērā kaitīgo ietekmi uz citiem CCP vai finanšu tirgiem varētu ierobežot, piemērojot noregulējuma instrumentus un pilnvaras; |
| --- | --- |

(47)

to, cik lielā mērā kaitīgo ietekmi uz citiem CCP vai finanšu tirgiem varētu ierobežot, piemērojot noregulējuma instrumentus un pilnvaras;

| (48) | to, cik lielā mērā CCP noregulējumam varētu būt nozīmīga ietekme uz maksājumu un norēķinu sistēmu darbību. |
| --- | --- |

(48)

to, cik lielā mērā CCP noregulējumam varētu būt nozīmīga ietekme uz maksājumu un norēķinu sistēmu darbību.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/534 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/534

---

P8_TA(2019)0301

Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji (EKFPS) uzņēmumiem ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (EKFPS) uzņēmumiem (COM(2018)0113 – C8-0103/2018 – 2018/0048(COD)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0113), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0113),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0103/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0103/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0364/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0364/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 367, 10.10.2018., 65. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0048

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (EKFPS) uzņēmumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Kolektīvā finansēšana ir arvien vairāk izplatīts alternatīva finansējuma veids
  jaunuzņēmumiem, kā arī
  maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) uzņēmumu izaugsmes agrīnā posmā, kas parasti paļaujas uz nelieliem ieguldījumiem. Kolektīvā finansēšana ir
  arvien nozīmīgāka
  jauna veida starpniecība, kad kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs
  izmanto sabiedrībai pieejamu
  digitālu platformu, lai atrastu potenciālos ieguldītājus
  vai sekmētu sadarbību starp potenciāliem ieguldītājiem vai aizdevējiem un
  uzņēmumiem, kas meklē finansējumu, neatkarīgi no tā, vai finansējums noved pie aizdevuma līguma, pašu kapitāla daļas vai citas pārvedamā vērtspapīrā balstītas daļas
  , un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs pats neuzņemas nekādu risku
  . Tāpēc ir lietderīgi šīs regulas darbības jomā ietvert aizdevumos balstītu kolektīvo finansēšanu un ieguldījumos balstītu kolektīvo finansēšanu▌. |
| --- | --- |

(1)

Kolektīvā finansēšana ir arvien vairāk izplatīts alternatīva finansējuma veids
  jaunuzņēmumiem, kā arī
  maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) uzņēmumu izaugsmes agrīnā posmā, kas parasti paļaujas uz nelieliem ieguldījumiem. Kolektīvā finansēšana ir
  arvien nozīmīgāka
  jauna veida starpniecība, kad kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs
  izmanto sabiedrībai pieejamu
  digitālu platformu, lai atrastu potenciālos ieguldītājus
  vai sekmētu sadarbību starp potenciāliem ieguldītājiem vai aizdevējiem un
  uzņēmumiem, kas meklē finansējumu, neatkarīgi no tā, vai finansējums noved pie aizdevuma līguma, pašu kapitāla daļas vai citas pārvedamā vērtspapīrā balstītas daļas
  , un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs pats neuzņemas nekādu risku
  . Tāpēc ir lietderīgi šīs regulas darbības jomā ietvert aizdevumos balstītu kolektīvo finansēšanu un ieguldījumos balstītu kolektīvo finansēšanu▌.

| (2) | Kolektīvā finansēšana var palīdzēt nodrošināt finansējuma pieejamību
  MVU
  un ▌pabeigt kapitāla tirgu savienības (KTS) izveidi. Finansējuma pieejamības trūkums šādiem uzņēmumiem rada problēmu pat tajās dalībvalstīs, kurās banku finansējuma pieejamība finanšu krīzes laikā saglabājās stabila. Kolektīvā finansēšana ir kļuvusi par ierastu praksi projekta vai
  uzņēmuma
  finansēšanai, ko parasti veic liels skaits cilvēku vai organizāciju, izmantojot tiešsaistes platformas, kurās
  privātpersonas
  , organizācijas un uzņēmumi, tostarp jaunuzņēmumi, piesaista relatīvi nelielas naudas summas. |
| --- | --- |

(2)

Kolektīvā finansēšana var palīdzēt nodrošināt finansējuma pieejamību
  MVU
  un ▌pabeigt kapitāla tirgu savienības (KTS) izveidi. Finansējuma pieejamības trūkums šādiem uzņēmumiem rada problēmu pat tajās dalībvalstīs, kurās banku finansējuma pieejamība finanšu krīzes laikā saglabājās stabila. Kolektīvā finansēšana ir kļuvusi par ierastu praksi projekta vai
  uzņēmuma
  finansēšanai, ko parasti veic liels skaits cilvēku vai organizāciju, izmantojot tiešsaistes platformas, kurās
  privātpersonas
  , organizācijas un uzņēmumi, tostarp jaunuzņēmumi, piesaista relatīvi nelielas naudas summas.

| (3) | Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšana parasti balstās uz trīs veidu dalībniekiem: projekta īpašnieku, kas ierosina finansējamo projektu
  vai aizdevumu darījumdarbībai
  , ieguldītājiem, kuri finansē ierosināto projektu, parasti ar ierobežotiem ieguldījumiem
  vai aizdevumiem
  , un starpniekorganizāciju pakalpojumu sniedzēja veidā, kas saved kopā projekta īpašniekus un ieguldītājus
  vai aizdevējus
  , izmantojot tiešsaistes platformu. |
| --- | --- |

(3)

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšana parasti balstās uz trīs veidu dalībniekiem: projekta īpašnieku, kas ierosina finansējamo projektu
  vai aizdevumu darījumdarbībai
  , ieguldītājiem, kuri finansē ierosināto projektu, parasti ar ierobežotiem ieguldījumiem
  vai aizdevumiem
  , un starpniekorganizāciju pakalpojumu sniedzēja veidā, kas saved kopā projekta īpašniekus un ieguldītājus
  vai aizdevējus
  , izmantojot tiešsaistes platformu.

| (4) | Papildus finansējuma alternatīva avota, tostarp riska kapitāla, nodrošināšanai kolektīvā finansēšana uzņēmumiem var piedāvāt citus ieguvumus. Tā var sniegt koncepcijas un idejas apstiprinājumu projektam
  vai darījumdarbībai
  , nodrošināt piekļuvi lielam skaitam cilvēku, kas uzņēmējam sniedz ieskatus un informāciju, un var būt tirgvedības instruments. ▌ |
| --- | --- |

(4)

Papildus finansējuma alternatīva avota, tostarp riska kapitāla, nodrošināšanai kolektīvā finansēšana uzņēmumiem var piedāvāt citus ieguvumus. Tā var sniegt koncepcijas un idejas apstiprinājumu projektam
  vai darījumdarbībai
  , nodrošināt piekļuvi lielam skaitam cilvēku, kas uzņēmējam sniedz ieskatus un informāciju, un var būt tirgvedības instruments. ▌

| (5) | Vairākas dalībvalstis jau ir ieviesušas iekšzemes pasūtītus režīmus kolektīvai finansēšanai. Minētie režīmi ir pielāgoti vietējo tirgu un ieguldītāju īpatnībām un vajadzībām. Rezultātā spēkā esošie valstu noteikumi atšķiras attiecībā uz kolektīvās finansēšanas platformu darbības nosacījumiem, atļauto darbību jomu un licencēšanas prasībām. |
| --- | --- |

(5)

Vairākas dalībvalstis jau ir ieviesušas iekšzemes pasūtītus režīmus kolektīvai finansēšanai. Minētie režīmi ir pielāgoti vietējo tirgu un ieguldītāju īpatnībām un vajadzībām. Rezultātā spēkā esošie valstu noteikumi atšķiras attiecībā uz kolektīvās finansēšanas platformu darbības nosacījumiem, atļauto darbību jomu un licencēšanas prasībām.

| (6) | Atšķirības starp spēkā esošajiem valstu noteikumiem ir tādas, ka kavē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu pārrobežu sniegšanu un tādējādi tieši ietekmē šādu pakalpojumu iekšējā tirgus darbību. Jo īpaši tas, ka tiesiskais regulējums ir sadrumstalots pa valstu robežām, rada juridiskās atbilstības ievērojamas izmaksas privātiem ieguldītājiem, kuri bieži saskaras ar grūtībām, kas ir nesamērīgas ar to ieguldījuma apmēru, lai noskaidrotu noteikumus, kuri ir piemērojami pārrobežu kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem. Tāpēc šādi ieguldītāji bieži atturas no pārrobežu ieguldījumiem ar kolektīvās finansēšanas platformu starpniecību. Šo pašu iemeslu dēļ kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kas vada šādas platformas, atturas no savu pakalpojumu piedāvāšanas citā dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā tie veic uzņēmējdarbību. Rezultātā kolektīvās finansēšanas darbības līdz šim lielākoties ir palikušas valsts mērogā, kaitējot Savienības mēroga kolektīvās finansēšanas tirgum, tādējādi liedzot uzņēmumiem piekļuvi kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem
  , jo īpaši gadījumos, kad uzņēmums darbojas dalībvalstī, kurā kolektīvais finansējums nav pieejams tās salīdzinoši mazā iedzīvotāju skaita dēļ
  . |
| --- | --- |

(6)

Atšķirības starp spēkā esošajiem valstu noteikumiem ir tādas, ka kavē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu pārrobežu sniegšanu un tādējādi tieši ietekmē šādu pakalpojumu iekšējā tirgus darbību. Jo īpaši tas, ka tiesiskais regulējums ir sadrumstalots pa valstu robežām, rada juridiskās atbilstības ievērojamas izmaksas privātiem ieguldītājiem, kuri bieži saskaras ar grūtībām, kas ir nesamērīgas ar to ieguldījuma apmēru, lai noskaidrotu noteikumus, kuri ir piemērojami pārrobežu kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem. Tāpēc šādi ieguldītāji bieži atturas no pārrobežu ieguldījumiem ar kolektīvās finansēšanas platformu starpniecību. Šo pašu iemeslu dēļ kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kas vada šādas platformas, atturas no savu pakalpojumu piedāvāšanas citā dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā tie veic uzņēmējdarbību. Rezultātā kolektīvās finansēšanas darbības līdz šim lielākoties ir palikušas valsts mērogā, kaitējot Savienības mēroga kolektīvās finansēšanas tirgum, tādējādi liedzot uzņēmumiem piekļuvi kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem
  , jo īpaši gadījumos, kad uzņēmums darbojas dalībvalstī, kurā kolektīvais finansējums nav pieejams tās salīdzinoši mazā iedzīvotāju skaita dēļ
  .

| (7) | Tāpēc, lai veicinātu pārrobežu kolektīvās finansēšanas darbības un sekmētu brīvības izmantošanu sniegt un saņemt šādus pakalpojumus iekšējā tirgū kolektīvās finansēšanas sniedzējiem, ir jānovērš esošie šķēršļi, kas kavē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Vienota noteikumu kopuma paredzēšana par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu, piešķirot kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem iespēju pieteikties vienotai Savienības mēroga atļaujai to darbības veikšanai saskaņā ar minētajiem noteikumiem, ir piemērots pirmais solis, lai veicinātu pārrobežu kolektīvās finansēšanas darbības un tādējādi uzlabotu vienotā tirgus darbību. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc, lai veicinātu pārrobežu kolektīvās finansēšanas darbības un sekmētu brīvības izmantošanu sniegt un saņemt šādus pakalpojumus iekšējā tirgū kolektīvās finansēšanas sniedzējiem, ir jānovērš esošie šķēršļi, kas kavē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Vienota noteikumu kopuma paredzēšana par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu, piešķirot kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem iespēju pieteikties vienotai Savienības mēroga atļaujai to darbības veikšanai saskaņā ar minētajiem noteikumiem, ir piemērots pirmais solis, lai veicinātu pārrobežu kolektīvās finansēšanas darbības un tādējādi uzlabotu vienotā tirgus darbību.

| (8) | Novēršot šķēršļus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu iekšējā tirgus darbībai, šīs regulas mērķis ir veicināt pārrobežu uzņēmējdarbības finansēšanu. Tāpēc kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem saistībā ar aizdevumiem patērētājiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK (3) 3. panta a) punktā, nebūtu jāietilpst šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(8)

Novēršot šķēršļus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu iekšējā tirgus darbībai, šīs regulas mērķis ir veicināt pārrobežu uzņēmējdarbības finansēšanu. Tāpēc kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem saistībā ar aizdevumiem patērētājiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK (3) 3. panta a) punktā, nebūtu jāietilpst šīs regulas darbības jomā.

| (9) | Lai izvairītos no tā, ka uz vienu un to pašu darbību attiecas dažādas atļaujas Savienībā, kolektīvās finansēšanas pakalpojums, ko sniedz personas, kuras ir pilnvarotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (4), vai ko sniedz saskaņā ar valsts tiesību aktiem, būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. |
| --- | --- |

(9)

Lai izvairītos no tā, ka uz vienu un to pašu darbību attiecas dažādas atļaujas Savienībā, kolektīvās finansēšanas pakalpojums, ko sniedz personas, kuras ir pilnvarotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (4), vai ko sniedz saskaņā ar valsts tiesību aktiem, būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas.

| (10) | Attiecībā uz aizdevumos balstītu kolektīvo finansēšanu aizdevumu piešķiršanas atvieglošana, tostarp tādi pakalpojumi kā kolektīvās finansēšanas piedāvājumu sniegšana klientiem vai projekta īpašnieku kredītspējas novērtēšana, būtu jāpielāgo dažādiem uzņēmējdarbības modeļiem, kas ļauj noslēgt aizdevuma līgumu, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu, starp vienu vai vairākiem klientiem un vienu vai vairākiem projekta īpašniekiem. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz aizdevumos balstītu kolektīvo finansēšanu aizdevumu piešķiršanas atvieglošana, tostarp tādi pakalpojumi kā kolektīvās finansēšanas piedāvājumu sniegšana klientiem vai projekta īpašnieku kredītspējas novērtēšana, būtu jāpielāgo dažādiem uzņēmējdarbības modeļiem, kas ļauj noslēgt aizdevuma līgumu, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu, starp vienu vai vairākiem klientiem un vienu vai vairākiem projekta īpašniekiem.

| (11) | Attiecībā uz ieguldījumos balstītu kolektīvo finansēšanu vērtspapīra pārvedamība ir svarīgs aizsardzības pasākums ieguldītājiem, lai varētu izstāties no ieguldījuma, jo tas sniedz viņiem juridisku iespēju atsavināt savu līdzdalību kapitāla tirgos. Tāpēc šī regula attiecas tikai uz ieguldījumos balstītas kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem un atļauj ieguldījumos balstītas kolektīvās finansēšanas pakalpojumus saistībā ar pārvedamiem vērtspapīriem. Tomēr finanšu instrumenti, kas nav pārvedami vērtspapīri, būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas, jo minētie vērtspapīri rada riskus ieguldītājiem, kurus nevar pienācīgi pārvaldīt šī tiesiskā regulējuma ietvaros. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz ieguldījumos balstītu kolektīvo finansēšanu vērtspapīra pārvedamība ir svarīgs aizsardzības pasākums ieguldītājiem, lai varētu izstāties no ieguldījuma, jo tas sniedz viņiem juridisku iespēju atsavināt savu līdzdalību kapitāla tirgos. Tāpēc šī regula attiecas tikai uz ieguldījumos balstītas kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem un atļauj ieguldījumos balstītas kolektīvās finansēšanas pakalpojumus saistībā ar pārvedamiem vērtspapīriem. Tomēr finanšu instrumenti, kas nav pārvedami vērtspapīri, būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas, jo minētie vērtspapīri rada riskus ieguldītājiem, kurus nevar pienācīgi pārvaldīt šī tiesiskā regulējuma ietvaros.

| (11a) | Sākotnējā virtuālās valūtas piedāvājuma (ICO) īpašības ievērojami atšķiras no šajā regulā reglamentētās kolektīvās finansēšanas. Citstarp sākotnējos virtuālās valūtas piedāvājumos parasti neizmanto starpniekus, piemēram, kolektīvās finansēšanas platformas, un bieži vien piesaista finanšu līdzekļus vairāk nekā EUR 1 000 000 apmērā. ICO iekļaušana šajā regulā neatrisinātu ar šiem piedāvājumiem saistītās problēmas kopumā. |
| --- | --- |

(11a)

Sākotnējā virtuālās valūtas piedāvājuma (ICO) īpašības ievērojami atšķiras no šajā regulā reglamentētās kolektīvās finansēšanas. Citstarp sākotnējos virtuālās valūtas piedāvājumos parasti neizmanto starpniekus, piemēram, kolektīvās finansēšanas platformas, un bieži vien piesaista finanšu līdzekļus vairāk nekā EUR 1 000 000 apmērā. ICO iekļaušana šajā regulā neatrisinātu ar šiem piedāvājumiem saistītās problēmas kopumā.

| (12) | Ņemot vērā riskus saistībā ar kolektīvās finansēšanas ieguldījumiem, ieguldītāju efektīvas aizsardzības
  un tirgus disciplīnas mehānisma nodrošināšanas
  interesēs ir lietderīgi noteikt robežvērtību maksimālai atlīdzībai par katru kolektīvās finansēšanas piedāvājumu. Minētā robežvērtība būtu jānosaka EUR 
  8 000 000
  apmērā,
  kas ir lielākā robežvērtība, līdz kurai dalībvalstis var piemērot atbrīvojumu vērtspapīru piedāvājumiem sabiedrībai attiecībā uz pienākumu publicēt prospektu saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1129 (5).
  Neraugoties uz nepieciešamo augsto ieguldītāju aizsardzības standartu, minētā robežvērtība būtu jānosaka atbilstoši valsts tirgos pastāvošajai praksei, lai Eiropas platforma būtu pievilcīga uzņēmumu pārrobežu finansēšanai. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā riskus saistībā ar kolektīvās finansēšanas ieguldījumiem, ieguldītāju efektīvas aizsardzības
  un tirgus disciplīnas mehānisma nodrošināšanas
  interesēs ir lietderīgi noteikt robežvērtību maksimālai atlīdzībai par katru kolektīvās finansēšanas piedāvājumu. Minētā robežvērtība būtu jānosaka EUR 
  8 000 000
  apmērā,
  kas ir lielākā robežvērtība, līdz kurai dalībvalstis var piemērot atbrīvojumu vērtspapīru piedāvājumiem sabiedrībai attiecībā uz pienākumu publicēt prospektu saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1129 (5).
  Neraugoties uz nepieciešamo augsto ieguldītāju aizsardzības standartu, minētā robežvērtība būtu jānosaka atbilstoši valsts tirgos pastāvošajai praksei, lai Eiropas platforma būtu pievilcīga uzņēmumu pārrobežu finansēšanai.

| (12a) | Šī regula definē saturu ieguldījumu pamatinformācijas lapai, kas jāizsniedz potenciālajiem ieguldītājiem par katru kolektīvās finansēšanas piedāvājumu. Tā kā šo ieguldījumu pamatinformācijas lapu ir paredzēts pielāgot kolektīvās finansēšanas piedāvājuma īpatnībām un ieguldītāju informēšanas vajadzībām, tam būtu jāaizstāj Regulā (ES) 2017/1129 prasītais prospekts attiecībā uz vērtspapīru piedāvājumu plašai sabiedrībai. Tādēļ saskaņā ar šo regulu iesniegtos kolektīvās finansēšanas piedāvājumus būtu lietderīgi izslēgt no Regulas (ES) 2017/1129 piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(12a)

Šī regula definē saturu ieguldījumu pamatinformācijas lapai, kas jāizsniedz potenciālajiem ieguldītājiem par katru kolektīvās finansēšanas piedāvājumu. Tā kā šo ieguldījumu pamatinformācijas lapu ir paredzēts pielāgot kolektīvās finansēšanas piedāvājuma īpatnībām un ieguldītāju informēšanas vajadzībām, tam būtu jāaizstāj Regulā (ES) 2017/1129 prasītais prospekts attiecībā uz vērtspapīru piedāvājumu plašai sabiedrībai. Tādēļ saskaņā ar šo regulu iesniegtos kolektīvās finansēšanas piedāvājumus būtu lietderīgi izslēgt no Regulas (ES) 2017/1129 piemērošanas jomas.

| (13) | Lai nepieļautu regulējuma arbitrāžu un nodrošinātu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju efektīvu uzraudzību, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāaizliedz pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no iedzīvotājiem, ja vien tie nav pilnvaroti kā kredītiestāde saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (6) 8. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Lai nepieļautu regulējuma arbitrāžu un nodrošinātu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju efektīvu uzraudzību, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāaizliedz pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no iedzīvotājiem, ja vien tie nav pilnvaroti kā kredītiestāde saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (6) 8. pantu.

| (14) | Lai sasniegtu minēto mērķi, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jādod iespēja pieteikties vienotai Savienības mēroga atļaujai un veikt savu darbību saskaņā ar minētajām vienotajām prasībām. Tomēr, lai saglabātu tikai valstu tirgiem paredzētu kolektīvās finansēšanas piedāvājumu plašo pieejamību, ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji izvēlas sniegt savus pakalpojumus saskaņā ar piemērojamajiem valstu tiesību aktiem, tiem vajadzētu būt iespējai to darīt. Tādēļ šajā regulā noteiktajām vienotajām prasībām vajadzētu būt fakultatīvām un tāpēc neattiekties uz šādiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas izvēlas joprojām darboties tikai valsts mērogā. |
| --- | --- |

(14)

Lai sasniegtu minēto mērķi, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jādod iespēja pieteikties vienotai Savienības mēroga atļaujai un veikt savu darbību saskaņā ar minētajām vienotajām prasībām. Tomēr, lai saglabātu tikai valstu tirgiem paredzētu kolektīvās finansēšanas piedāvājumu plašo pieejamību, ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji izvēlas sniegt savus pakalpojumus saskaņā ar piemērojamajiem valstu tiesību aktiem, tiem vajadzētu būt iespējai to darīt. Tādēļ šajā regulā noteiktajām vienotajām prasībām vajadzētu būt fakultatīvām un tāpēc neattiekties uz šādiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas izvēlas joprojām darboties tikai valsts mērogā.

| (15) | Lai saglabātu ieguldītāju aizsardzības augstu standartu, samazinātu riskus saistībā ar kolektīvo finansēšanu un nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret visiem klientiem, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāievieš politika, kas paredzēta, lai nodrošinātu, ka projekti tiek atlasīti profesionālā, taisnīgā un pārredzamā veidā un ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumi tiek sniegti tādā pašā veidā. |
| --- | --- |

(15)

Lai saglabātu ieguldītāju aizsardzības augstu standartu, samazinātu riskus saistībā ar kolektīvo finansēšanu un nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret visiem klientiem, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāievieš politika, kas paredzēta, lai nodrošinātu, ka projekti tiek atlasīti profesionālā, taisnīgā un pārredzamā veidā un ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumi tiek sniegti tādā pašā veidā.

| (15a) | To pašu iemeslu dēļ no šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kas savā platformā piedāvā ICO. Lai panāktu, ka šī arvien populārākā ICO tehnoloģija tiek efektīvi regulēta, Komisija, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu, nākotnē varētu ierosināt visaptverošu Savienības līmeņa tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(15a)

To pašu iemeslu dēļ no šīs regulas darbības jomas būtu jāizslēdz kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kas savā platformā piedāvā ICO. Lai panāktu, ka šī arvien populārākā ICO tehnoloģija tiek efektīvi regulēta, Komisija, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu, nākotnē varētu ierosināt visaptverošu Savienības līmeņa tiesisko regulējumu.

| (15b) | Alternatīviem ieguldījumu instrumentiem, piemēram, ICO, ir potenciāls MVU, inovatīvu jaunuzņēmumu un augošu uzņēmumu finansēšanā, tie paātrina tehnoloģiju pārnesi un var kļūt par svarīgu elementu kapitāla tirgu savienībā. Komisijai būtu jāizvērtē, vai ir nepieciešams ierosināt atsevišķu ICO Savienības līmeņa tiesisko regulējumu. Lielāka juridiskā noteiktība attiecībā uz visiem instrumentiem var būt ļoti svarīga ieguldītāju un patērētāju labākai aizsardzībai un to risku mazināšanai, ko rada informācijas asimetrija, krāpnieciska rīcība un nelikumīgas darbības. |
| --- | --- |

(15b)

Alternatīviem ieguldījumu instrumentiem, piemēram, ICO, ir potenciāls MVU, inovatīvu jaunuzņēmumu un augošu uzņēmumu finansēšanā, tie paātrina tehnoloģiju pārnesi un var kļūt par svarīgu elementu kapitāla tirgu savienībā. Komisijai būtu jāizvērtē, vai ir nepieciešams ierosināt atsevišķu ICO Savienības līmeņa tiesisko regulējumu. Lielāka juridiskā noteiktība attiecībā uz visiem instrumentiem var būt ļoti svarīga ieguldītāju un patērētāju labākai aizsardzībai un to risku mazināšanai, ko rada informācijas asimetrija, krāpnieciska rīcība un nelikumīgas darbības.

| (16) | Lai uzlabotu pakalpojumu klientiem,
  kuri var būt potenciālie vai faktiskie ieguldītāji vai projekta īpašnieki,
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai izmantot rīcības brīvību klientu vārdā attiecībā uz klientu rīkojumu parametriem, ar noteikumu, ka tie veic visus vajadzīgos pasākumus, lai iegūtu vislabāko iespējamo rezultātu klientiem, un ka tie atklāj rīcības brīvības precīzo metodi un parametrus. Lai nodrošinātu, ka potenciāliem ieguldītājiem tiek neitrāli piedāvātas ieguldījumu iespējas, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem nebūtu jāmaksā vai jāpieņem atlīdzība, atlaide vai nemonetārs labums par ieguldītāju rīkojumu novirzīšanu konkrētam piedāvājumam savā platformā vai konkrētam piedāvājumam trešās personas platformā. |
| --- | --- |

(16)

Lai uzlabotu pakalpojumu klientiem,
  kuri var būt potenciālie vai faktiskie ieguldītāji vai projekta īpašnieki,
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai izmantot rīcības brīvību klientu vārdā attiecībā uz klientu rīkojumu parametriem, ar noteikumu, ka tie veic visus vajadzīgos pasākumus, lai iegūtu vislabāko iespējamo rezultātu klientiem, un ka tie atklāj rīcības brīvības precīzo metodi un parametrus. Lai nodrošinātu, ka potenciāliem ieguldītājiem tiek neitrāli piedāvātas ieguldījumu iespējas, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem nebūtu jāmaksā vai jāpieņem atlīdzība, atlaide vai nemonetārs labums par ieguldītāju rīkojumu novirzīšanu konkrētam piedāvājumam savā platformā vai konkrētam piedāvājumam trešās personas platformā.

| (17) | Šīs regulas mērķis ir atvieglot tiešu ieguldījumu un izvairīties no regulējuma arbitrāžas iespējām finanšu starpniekiem, kas tiek regulēti saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Savienības noteikumiem par aktīvu pārvaldītājiem. Tāpēc juridisko struktūru, tostarp īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību, izmantošana, lai būtu par starpniekiem starp kolektīvās finansēšanas projektu
  vai uzņēmumu
  un ieguldītājiem, būtu stingri jāreglamentē un jāatļauj tikai
  atbilstīgiem darījuma partneriem vai ieguldītājiem, kas pēc pašu pieprasījuma tiek uzskatīti par profesionāliem ieguldītājiem, kā noteikts Direktīvā 2014/65/ES
  . |
| --- | --- |

(17)

Šīs regulas mērķis ir atvieglot tiešu ieguldījumu un izvairīties no regulējuma arbitrāžas iespējām finanšu starpniekiem, kas tiek regulēti saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Savienības noteikumiem par aktīvu pārvaldītājiem. Tāpēc juridisko struktūru, tostarp īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību, izmantošana, lai būtu par starpniekiem starp kolektīvās finansēšanas projektu
  vai uzņēmumu
  un ieguldītājiem, būtu stingri jāreglamentē un jāatļauj tikai
  atbilstīgiem darījuma partneriem vai ieguldītājiem, kas pēc pašu pieprasījuma tiek uzskatīti par profesionāliem ieguldītājiem, kā noteikts Direktīvā 2014/65/ES
  .

| (18) | Lai pienācīgi pārvaldītu risku un novērstu jebkādu interešu konfliktu, ir svarīgi nodrošināt efektīvu pārvaldības sistēmu. Tāpēc kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt pārvaldības pasākumiem, kas nodrošina efektīvu un piesardzīgu vadību, un to vadībai vajadzētu būt ar labu reputāciju un pietiekamām zināšanām un pieredzi. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jāizveido procedūras, lai saņemtu un izskatītu klientu sūdzības. |
| --- | --- |

(18)

Lai pienācīgi pārvaldītu risku un novērstu jebkādu interešu konfliktu, ir svarīgi nodrošināt efektīvu pārvaldības sistēmu. Tāpēc kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt pārvaldības pasākumiem, kas nodrošina efektīvu un piesardzīgu vadību, un to vadībai vajadzētu būt ar labu reputāciju un pietiekamām zināšanām un pieredzi. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jāizveido procedūras, lai saņemtu un izskatītu klientu sūdzības.

| (19) | Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jādarbojas kā neitrāliem starpniekiem starp klientiem kolektīvās finansēšanas platformā. Lai novērstu interešu konfliktus, būtu jānosaka konkrētas prasības kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, vadītājiem un darbiniekiem vai jebkurai personai, kas tos tieši vai netieši kontrolē.
  Izņemot gadījumus, kad
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumu
  sniedzēju tīmekļa vietnē jau iepriekš tiek publicētas ziņas par finansiālām interesēm projektos vai piedāvājumos
  ,
  šie pakalpojumu sniedzēji
  būtu jāattur no jebkādas finansiālas līdzdalības kolektīvās finansēšanas piedāvājumos kolektīvās finansēšanas platformās.
  Tas ļaus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem saskaņot savas intereses ar ieguldītāju interesēm.
  Turklāt kapitāldaļu turētājiem, kas tur 20 % vai vairāk pamatkapitāla vai balsstiesību,
  un
  vadītājiem▌vai jebkurai personai, kura tieši▌kontrolē kolektīvās finansēšanas projektus, nebūtu jārīkojas kā klientiem attiecībā uz šiem minētajā kolektīvās finansēšanas platformā piedāvātajiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(19)

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jādarbojas kā neitrāliem starpniekiem starp klientiem kolektīvās finansēšanas platformā. Lai novērstu interešu konfliktus, būtu jānosaka konkrētas prasības kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, vadītājiem un darbiniekiem vai jebkurai personai, kas tos tieši vai netieši kontrolē.
  Izņemot gadījumus, kad
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumu
  sniedzēju tīmekļa vietnē jau iepriekš tiek publicētas ziņas par finansiālām interesēm projektos vai piedāvājumos
  ,
  šie pakalpojumu sniedzēji
  būtu jāattur no jebkādas finansiālas līdzdalības kolektīvās finansēšanas piedāvājumos kolektīvās finansēšanas platformās.
  Tas ļaus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem saskaņot savas intereses ar ieguldītāju interesēm.
  Turklāt kapitāldaļu turētājiem, kas tur 20 % vai vairāk pamatkapitāla vai balsstiesību,
  un
  vadītājiem▌vai jebkurai personai, kura tieši▌kontrolē kolektīvās finansēšanas projektus, nebūtu jārīkojas kā klientiem attiecībā uz šiem minētajā kolektīvās finansēšanas platformā piedāvātajiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem.

| (20) | Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu efektīvas un netraucētas sniegšanas interesēs kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāatļauj jebkuru operatīvo funkciju pilnībā vai daļēji uzticēt
  citiem
  pakalpojumu sniedzējiem ar noteikumu, ka ārpakalpojums būtiski nemazina kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju iekšējās kontroles kvalitāti un efektīvu uzraudzību. Tomēr kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem joprojām vajadzētu būt pilnībā atbildīgiem par atbilstību šai regulai. |
| --- | --- |

(20)

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu efektīvas un netraucētas sniegšanas interesēs kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāatļauj jebkuru operatīvo funkciju pilnībā vai daļēji uzticēt
  citiem
  pakalpojumu sniedzējiem ar noteikumu, ka ārpakalpojums būtiski nemazina kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju iekšējās kontroles kvalitāti un efektīvu uzraudzību. Tomēr kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem joprojām vajadzētu būt pilnībā atbildīgiem par atbilstību šai regulai.

| (21) | Klientu līdzekļu turēšanai un maksājumu pakalpojumu sniegšanai ir nepieciešama atļauja kā maksājumu pakalpojumu sniedzējam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/2366 (7). Minēto obligāto pilnvarošanas prasību nevar izpildīt, iegūstot atļauju kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam. Tāpēc ir lietderīgi precizēt, ka gadījumā, ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz šādus maksājumu pakalpojumus saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, tam ir jābūt pilnvarotam arī kā maksājumu iestādei saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/2366. Lai nodrošinātu šādu darbību pienācīgu uzraudzību,
  valsts kompetentā iestāde
  būtu jāinformē par to, vai kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs pats plāno sniegt maksājumu pakalpojumus ar atbilstīgu atļauju, vai šādiem pakalpojumiem tiks izmantoti pilnvarotas trešās personas ārpakalpojumi. |
| --- | --- |

(21)

Klientu līdzekļu turēšanai un maksājumu pakalpojumu sniegšanai ir nepieciešama atļauja kā maksājumu pakalpojumu sniedzējam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/2366 (7). Minēto obligāto pilnvarošanas prasību nevar izpildīt, iegūstot atļauju kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam. Tāpēc ir lietderīgi precizēt, ka gadījumā, ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz šādus maksājumu pakalpojumus saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, tam ir jābūt pilnvarotam arī kā maksājumu iestādei saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/2366. Lai nodrošinātu šādu darbību pienācīgu uzraudzību,
  valsts kompetentā iestāde
  būtu jāinformē par to, vai kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs pats plāno sniegt maksājumu pakalpojumus ar atbilstīgu atļauju, vai šādiem pakalpojumiem tiks izmantoti pilnvarotas trešās personas ārpakalpojumi.

| (22) | Pārrobežu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu izaugsmei un netraucētai darbībai ir nepieciešams pietiekams mērogs un sabiedrības uzticēšanās šiem pakalpojumiem. Tāpēc ir jānosaka vienotas, samērīgas un tieši piemērojamas prasības attiecībā uz licencēšanu un vienotu uzraudzības punktu. |
| --- | --- |

(22)

Pārrobežu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu izaugsmei un netraucētai darbībai ir nepieciešams pietiekams mērogs un sabiedrības uzticēšanās šiem pakalpojumiem. Tāpēc ir jānosaka vienotas, samērīgas un tieši piemērojamas prasības attiecībā uz licencēšanu un vienotu uzraudzības punktu.

| (23) | Ieguldītāju uzticēšanās augsts līmenis veicina kolektīvās finansēšanas pakalpojumu izaugsmi. Tāpēc prasībām attiecībā uz kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem būtu jāatvieglo šo pakalpojumu pārrobežu sniegšana, jāsamazina operacionālie riski un jānodrošina augsta līmeņa pārredzamība un ieguldītāju aizsardzība. |
| --- | --- |

(23)

Ieguldītāju uzticēšanās augsts līmenis veicina kolektīvās finansēšanas pakalpojumu izaugsmi. Tāpēc prasībām attiecībā uz kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem būtu jāatvieglo šo pakalpojumu pārrobežu sniegšana, jāsamazina operacionālie riski un jānodrošina augsta līmeņa pārredzamība un ieguldītāju aizsardzība.

| (24) | Kolektīvās finansēšanas pakalpojumi var tikt pakļauti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas riskiem, kā uzsvērts Komisijas ziņojumā par novērtējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riskiem, kuri skar iekšējo tirgu un attiecas uz pārrobežu darbībām (8). Tādēļ būtu jāparedz aizsardzības pasākumi, izpildot nosacījumus pilnvarošanai, novērtējot vadības labo reputāciju, sniedzot maksājumu pakalpojumus tikai ar tādu licencētu subjektu starpniecību, uz kuriem attiecas prasības par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanu. Lai papildus nodrošinātu finanšu stabilitāti, novēršot riskus, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu,
  kā arī ņemot vērā to līdzekļu maksimālo robežvērtību, kurus var piesaistīt ar kolektīvās finansēšanas piedāvājuma starpniecību atbilstoši šai regulai,
  Komisijai būtu jānovērtē nepieciešamība un samērīgums noteikt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem,
  kuri ir pilnvaroti saskaņā ar šo regulu, dažus vai visus
  pienākumus par atbilstību valsts noteikumiem, ar kuriem īsteno Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma finansēšanu, un pievienot šādus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējus atbildīgo subjektu sarakstam Direktīvas (ES) 2015/849 nolūkā. |
| --- | --- |

(24)

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumi var tikt pakļauti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas riskiem, kā uzsvērts Komisijas ziņojumā par novērtējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riskiem, kuri skar iekšējo tirgu un attiecas uz pārrobežu darbībām (8). Tādēļ būtu jāparedz aizsardzības pasākumi, izpildot nosacījumus pilnvarošanai, novērtējot vadības labo reputāciju, sniedzot maksājumu pakalpojumus tikai ar tādu licencētu subjektu starpniecību, uz kuriem attiecas prasības par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanu. Lai papildus nodrošinātu finanšu stabilitāti, novēršot riskus, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu,
  kā arī ņemot vērā to līdzekļu maksimālo robežvērtību, kurus var piesaistīt ar kolektīvās finansēšanas piedāvājuma starpniecību atbilstoši šai regulai,
  Komisijai būtu jānovērtē nepieciešamība un samērīgums noteikt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem,
  kuri ir pilnvaroti saskaņā ar šo regulu, dažus vai visus
  pienākumus par atbilstību valsts noteikumiem, ar kuriem īsteno Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma finansēšanu, un pievienot šādus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējus atbildīgo subjektu sarakstam Direktīvas (ES) 2015/849 nolūkā.

| (25) | Lai kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem dotu iespēju darboties pārrobežu mērogā, neizvirzot tiem atšķirīgus noteikumus un tādējādi ieguldītājiem no dažādām dalībvalstīm atvieglojot projektu finansēšanu visā Savienībā, dalībvalstis nedrīkstētu noteikt papildu prasības kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem,
  kuri ir pilnvaroti saskaņā ar šo regulu
  . |
| --- | --- |

(25)

Lai kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem dotu iespēju darboties pārrobežu mērogā, neizvirzot tiem atšķirīgus noteikumus un tādējādi ieguldītājiem no dažādām dalībvalstīm atvieglojot projektu finansēšanu visā Savienībā, dalībvalstis nedrīkstētu noteikt papildu prasības kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem,
  kuri ir pilnvaroti saskaņā ar šo regulu
  .

| (26) | Pilnvarošanas procesam vajadzētu dot
  valsts kompetentajai iestādei
  iespēju saņemt informāciju par pakalpojumiem, ko potenciālie kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji plāno sniegt,
  kā arī par kolektīvās finansēšanas platformām, kuras tie plāno izmantot,
  novērtēt to vadības kvalitāti un novērtēt iekšējo organizāciju un procedūras, ko potenciālie kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji izveidojuši, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(26)

Pilnvarošanas procesam vajadzētu dot
  valsts kompetentajai iestādei
  iespēju saņemt informāciju par pakalpojumiem, ko potenciālie kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji plāno sniegt,
  kā arī par kolektīvās finansēšanas platformām, kuras tie plāno izmantot,
  novērtēt to vadības kvalitāti un novērtēt iekšējo organizāciju un procedūras, ko potenciālie kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji izveidojuši, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām.

| (27) | Lai privātiem ieguldītājiem atvieglotu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanas pārredzamību, EVTI būtu jāizveido publisks un atjaunināts reģistrs par visiem kolektīvās finansēšanas
  pakalpojumu sniedzējiem, kuri ir pilnvaroti un kuri izmanto kolektīvās finansēšanas platformas
  Savienībā saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(27)

Lai privātiem ieguldītājiem atvieglotu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanas pārredzamību, EVTI būtu jāizveido publisks un atjaunināts reģistrs par visiem kolektīvās finansēšanas
  pakalpojumu sniedzējiem, kuri ir pilnvaroti un kuri izmanto kolektīvās finansēšanas platformas
  Savienībā saskaņā ar šo regulu.

| (28) | Atļauja būtu jāatsauc, ja vairs nav izpildīti izsniegšanas nosacījumi.
  Valsts kompetentajai iestādei
  jo īpaši vajadzētu būt iespējai novērtēt, vai ir ietekmēta vadības labā reputācija un vai bijusi iekšējo procedūru un sistēmu būtiska nepilnība. Lai
  valsts kompetentā iestāde
  varētu novērtēt, vai būtu jāatsauc atļauja kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam,
  valsts kompetentā iestāde
  būtu jāinformē, ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vai trešā persona, kas rīkojas tā vārdā, ir zaudējis atļauju kā maksājumu iestāde vai ir konstatēts, ka tas ir pārkāpis Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (9). |
| --- | --- |

(28)

Atļauja būtu jāatsauc, ja vairs nav izpildīti izsniegšanas nosacījumi.
  Valsts kompetentajai iestādei
  jo īpaši vajadzētu būt iespējai novērtēt, vai ir ietekmēta vadības labā reputācija un vai bijusi iekšējo procedūru un sistēmu būtiska nepilnība. Lai
  valsts kompetentā iestāde
  varētu novērtēt, vai būtu jāatsauc atļauja kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam,
  valsts kompetentā iestāde
  būtu jāinformē, ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vai trešā persona, kas rīkojas tā vārdā, ir zaudējis atļauju kā maksājumu iestāde vai ir konstatēts, ka tas ir pārkāpis Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (9).

| (29) | Lai potenciālajiem ieguldītājiem būtu skaidra izpratne par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu raksturu, riskiem, izmaksām un maksām, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsniedz klientiem
  skaidra
  informācija
  par katru no rādītājiem
  . |
| --- | --- |

(29)

Lai potenciālajiem ieguldītājiem būtu skaidra izpratne par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu raksturu, riskiem, izmaksām un maksām, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsniedz klientiem
  skaidra
  informācija
  par katru no rādītājiem
  .

| (30) | Ieguldījumi produktos, kurus tirgo kolektīvās finansēšanas platformās, nav salīdzināmi ar tradicionālajiem ieguldījumu produktiem vai uzkrājumu produktiem, un tie nebūtu jātirgo kā tādi. Tomēr, lai nodrošinātu, ka potenciālie ieguldītāji izprot ar kolektīvās finansēšanas ieguldījumiem saistītā riska līmeni, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu
  obligāti
  jāveic potenciālo ieguldītāju iesaistes zināšanu pārbaude, lai noskaidrotu viņu
  izpratni
  par ieguldījumu. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu skaidri jābrīdina potenciālie ieguldītāji, kad tiek uzskatīts, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumi viņiem nav piemēroti. |
| --- | --- |

(30)

Ieguldījumi produktos, kurus tirgo kolektīvās finansēšanas platformās, nav salīdzināmi ar tradicionālajiem ieguldījumu produktiem vai uzkrājumu produktiem, un tie nebūtu jātirgo kā tādi. Tomēr, lai nodrošinātu, ka potenciālie ieguldītāji izprot ar kolektīvās finansēšanas ieguldījumiem saistītā riska līmeni, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu
  obligāti
  jāveic potenciālo ieguldītāju iesaistes zināšanu pārbaude, lai noskaidrotu viņu
  izpratni
  par ieguldījumu. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu skaidri jābrīdina potenciālie ieguldītāji, kad tiek uzskatīts, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumi viņiem nav piemēroti.

| (31) | Lai ieguldītajiem dotu iespēju pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par ieguldījumu, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsniedz potenciālajiem ieguldītājiem ieguldījumu pamatinformācijas lapa. Ieguldījumu pamatinformācijas lapai būtu jābrīdina potenciālie ieguldītāji, ka ieguldījumu vide, kurā tie iesaistījušies, ir saistīta ar riskiem un tai nav nedz noguldījumu kompensācijas shēmas, nedz ieguldītāju kompensācijas garantiju. |
| --- | --- |

(31)

Lai ieguldītajiem dotu iespēju pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par ieguldījumu, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsniedz potenciālajiem ieguldītājiem ieguldījumu pamatinformācijas lapa. Ieguldījumu pamatinformācijas lapai būtu jābrīdina potenciālie ieguldītāji, ka ieguldījumu vide, kurā tie iesaistījušies, ir saistīta ar riskiem un tai nav nedz noguldījumu kompensācijas shēmas, nedz ieguldītāju kompensācijas garantiju.

| (32) | Ieguldījumu pamatinformācijas lapā būtu jāņem vērā arī specifiskās īpašības un riski, kas saistīti ar agrīnā posmā esošiem uzņēmumiem, un jākoncentrējas uz būtisko informāciju par projekta īpašniekiem, ieguldītāju tiesībām un maksām un piedāvāto vērtspapīru veidu un aizdevuma līgumiem. Tā kā attiecīgajam projekta īpašniekam ir vislabākās iespējas sniegt minēto informāciju, minētajam projekta īpašniekam būtu jāsagatavo ieguldījumu pamatinformācijas lapa. Tomēr, tā kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ir atbildīgi par savu potenciālo ieguldītāju informēšanu,
  tie ir arī atbildīgi par
  pilnībā
  izpildītu
  ieguldījumu pamatinformācijas
  lapu
  ▌. |
| --- | --- |

(32)

Ieguldījumu pamatinformācijas lapā būtu jāņem vērā arī specifiskās īpašības un riski, kas saistīti ar agrīnā posmā esošiem uzņēmumiem, un jākoncentrējas uz būtisko informāciju par projekta īpašniekiem, ieguldītāju tiesībām un maksām un piedāvāto vērtspapīru veidu un aizdevuma līgumiem. Tā kā attiecīgajam projekta īpašniekam ir vislabākās iespējas sniegt minēto informāciju, minētajam projekta īpašniekam būtu jāsagatavo ieguldījumu pamatinformācijas lapa. Tomēr, tā kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ir atbildīgi par savu potenciālo ieguldītāju informēšanu,
  tie ir arī atbildīgi par
  pilnībā
  izpildītu
  ieguldījumu pamatinformācijas
  lapu
  ▌.

| (33) | Lai jaunuzņēmumiem un MVU nodrošinātu netraucētu un ātru piekļuvi kapitāla tirgiem, samazinātu to finansēšanas izmaksas un izvairītos no kavējumiem un izmaksām kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kompetentajai iestādei nebūtu jāapstiprina ieguldījumu pamatinformācijas dokuments. |
| --- | --- |

(33)

Lai jaunuzņēmumiem un MVU nodrošinātu netraucētu un ātru piekļuvi kapitāla tirgiem, samazinātu to finansēšanas izmaksas un izvairītos no kavējumiem un izmaksām kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kompetentajai iestādei nebūtu jāapstiprina ieguldījumu pamatinformācijas dokuments.

| (34) | Lai izvairītos no nevajadzīgām izmaksām un administratīvā sloga kolektīvās finansēšanas pakalpojumu pārrobežu sniegšanā, uz tirgvedības paziņojumiem nebūtu jāattiecina tulkošanas prasības▌. |
| --- | --- |

(34)

Lai izvairītos no nevajadzīgām izmaksām un administratīvā sloga kolektīvās finansēšanas pakalpojumu pārrobežu sniegšanā, uz tirgvedības paziņojumiem nebūtu jāattiecina tulkošanas prasības▌.

| (35) | Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem nevajadzētu būt iespējai nodrošināt pirkšanas un pārdošanas intereses diskrecionāru vai nediskrecionāru saskaņošanu, jo minētajai darbībai ir vajadzīga atļauja kā ieguldījumu brokeru sabiedrībai saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 5. pantu vai kā regulētam tirgum saskaņā ar minētās direktīvas 44. pantu. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem pārredzamības un informācijas plūsmas interesēs vajadzētu būt iespējai atļaut ieguldītājiem, kuri ir veikuši ieguldījumus, izmantojot viņu platformu, sazināties un veikt savstarpējus darījumus savās platformās attiecībā uz ieguldījumiem, kas sākotnēji veikti viņu platformā. Tomēr kolektīvās finansēšanas pakalpojumu
  sniedzējiem
  būtu jāinformē savi klienti, ka tie nevada tirdzniecības sistēmu un ka jebkura pirkšanas un pārdošanas darbība to platformās ir pēc klienta ieskatiem un uz klienta atbildību. |
| --- | --- |

(35)

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem nevajadzētu būt iespējai nodrošināt pirkšanas un pārdošanas intereses diskrecionāru vai nediskrecionāru saskaņošanu, jo minētajai darbībai ir vajadzīga atļauja kā ieguldījumu brokeru sabiedrībai saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 5. pantu vai kā regulētam tirgum saskaņā ar minētās direktīvas 44. pantu. Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem pārredzamības un informācijas plūsmas interesēs vajadzētu būt iespējai atļaut ieguldītājiem, kuri ir veikuši ieguldījumus, izmantojot viņu platformu, sazināties un veikt savstarpējus darījumus savās platformās attiecībā uz ieguldījumiem, kas sākotnēji veikti viņu platformā. Tomēr kolektīvās finansēšanas pakalpojumu
  sniedzējiem
  būtu jāinformē savi klienti, ka tie nevada tirdzniecības sistēmu un ka jebkura pirkšanas un pārdošanas darbība to platformās ir pēc klienta ieskatiem un uz klienta atbildību.

| (36) | Lai veicinātu pārredzamību un nodrošinātu pienācīgu dokumentāciju par saziņu ar klientu, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāglabā visa attiecīgā uzskaite saistībā ar viņu pakalpojumiem un darījumiem. |
| --- | --- |

(36)

Lai veicinātu pārredzamību un nodrošinātu pienācīgu dokumentāciju par saziņu ar klientu, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāglabā visa attiecīgā uzskaite saistībā ar viņu pakalpojumiem un darījumiem.

| (37) | Lai nodrošinātu taisnīgu un nediskriminējošu attieksmi pret ieguldītājiem
  un projektu īpašniekiem
  , kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kuri reklamē savus pakalpojumus, izmantojot tirgvedības paziņojumus, nebūtu jāizturas labvēlīgāk pret konkrētu projektu nekā pret citiem projektiem, kas piedāvāti to platformā
  , ja vien nav objektīva iemesla to darīt, piemēram, konkrētas ieguldītāja prasības vai ņemts vērā ieguldītāja iepriekš noteiktais riska profils
  . Tomēr kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem nedrīkstētu liegt minēt veiksmīgi noslēgtus piedāvājumus, kuros ieguldījumi, izmantojot platformu, vairs nav iespējami
  , un šo pakalpojumu sniedzēji tiek aicināti ļaut veikt to slēgto projektu snieguma salīdzināšanu
  . |
| --- | --- |

(37)

Lai nodrošinātu taisnīgu un nediskriminējošu attieksmi pret ieguldītājiem
  un projektu īpašniekiem
  , kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kuri reklamē savus pakalpojumus, izmantojot tirgvedības paziņojumus, nebūtu jāizturas labvēlīgāk pret konkrētu projektu nekā pret citiem projektiem, kas piedāvāti to platformā
  , ja vien nav objektīva iemesla to darīt, piemēram, konkrētas ieguldītāja prasības vai ņemts vērā ieguldītāja iepriekš noteiktais riska profils
  . Tomēr kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem nedrīkstētu liegt minēt veiksmīgi noslēgtus piedāvājumus, kuros ieguldījumi, izmantojot platformu, vairs nav iespējami
  , un šo pakalpojumu sniedzēji tiek aicināti ļaut veikt to slēgto projektu snieguma salīdzināšanu
  .

| (38) | Lai nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kuri darbojas visā Savienībā, un lai nodrošinātu vieglāku piekļuvi tirgum, pilnīga informācija par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas piemērojami dalībvalstīs, un to kopsavilkumi, kas konkrēti reglamentē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tirgvedības paziņojumus, būtu jāpublicē elektroniski▌. Šajā nolūkā kompetentajām iestādēm un EVTI būtu jāuztur centrālas datubāzes. |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kuri darbojas visā Savienībā, un lai nodrošinātu vieglāku piekļuvi tirgum, pilnīga informācija par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas piemērojami dalībvalstīs, un to kopsavilkumi, kas konkrēti reglamentē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tirgvedības paziņojumus, būtu jāpublicē elektroniski▌. Šajā nolūkā kompetentajām iestādēm un EVTI būtu jāuztur centrālas datubāzes.

| (39) | Lai veidotu labāku izpratni par pastāvošo regulējuma atšķirību apmēru starp dalībvalstīm attiecībā uz prasībām, kas piemērojamas tirgvedības paziņojumiem, kompetentajām iestādēm katru gadu būtu jāsniedz EVTI detalizēts ziņojums par savām izpildes darbībām šajā jomā. |
| --- | --- |

(39)

Lai veidotu labāku izpratni par pastāvošo regulējuma atšķirību apmēru starp dalībvalstīm attiecībā uz prasībām, kas piemērojamas tirgvedības paziņojumiem, kompetentajām iestādēm katru gadu būtu jāsniedz EVTI detalizēts ziņojums par savām izpildes darbībām šajā jomā.

| (39a) | Lai konsekventi tiktu piemērotas Savienībā aktīvajiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem izsniegtās atļaujas un ievērotas tiem izvirzītās prasības, EVTI ir jāizstrādā regulatīvi tehniskie standarti, kas iesniedzami Komisijai. |
| --- | --- |

(39a)

Lai konsekventi tiktu piemērotas Savienībā aktīvajiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem izsniegtās atļaujas un ievērotas tiem izvirzītās prasības, EVTI ir jāizstrādā regulatīvi tehniskie standarti, kas iesniedzami Komisijai.

| (40) | Ir svarīgi, lai lietderīgi un efektīvi tiktu nodrošināta atbilstība prasībām par pilnvarošanu un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar šo regulu.
  Valsts kompetentajai iestādei
  būtu▌
  jāizsniedz atļauja
  un
  jāīsteno uzraudzība
  .
  Valsts kompetentajai iestādei
  vajadzētu
  būt pilnvarām
  pieprasīt informāciju, veikt vispārējas izmeklēšanas un pārbaudes uz vietas, izdot publiskus paziņojumus un brīdinājumus un piemērot sankcijas.
  Valsts kompetentajai iestādei
  būtu jāizmanto uzraudzības un sankciju piemērošanas kompetences samērīgā veidā. |
| --- | --- |

(40)

Ir svarīgi, lai lietderīgi un efektīvi tiktu nodrošināta atbilstība prasībām par pilnvarošanu un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar šo regulu.
  Valsts kompetentajai iestādei
  būtu▌
  jāizsniedz atļauja
  un
  jāīsteno uzraudzība
  .
  Valsts kompetentajai iestādei
  vajadzētu
  būt pilnvarām
  pieprasīt informāciju, veikt vispārējas izmeklēšanas un pārbaudes uz vietas, izdot publiskus paziņojumus un brīdinājumus un piemērot sankcijas.
  Valsts kompetentajai iestādei
  būtu jāizmanto uzraudzības un sankciju piemērošanas kompetences samērīgā veidā.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (42) | Valsts kompetentajai iestādei
  būtu jāiekasē maksas par tieši uzraudzītiem subjektiem, lai segtu savas izmaksas, tostarp pieskaitāmās izmaksas. Maksas līmenim vajadzētu būt samērīgam ar tieši uzraudzītā subjekta lielumu, ņemot vērā kolektīvās finansēšanas nozares attīstības agrīno posmu. |
| --- | --- |

(42)

Valsts kompetentajai iestādei
  būtu jāiekasē maksas par tieši uzraudzītiem subjektiem, lai segtu savas izmaksas, tostarp pieskaitāmās izmaksas. Maksas līmenim vajadzētu būt samērīgam ar tieši uzraudzītā subjekta lielumu, ņemot vērā kolektīvās finansēšanas nozares attīstības agrīno posmu.

| (43) | Tā kā šīs regulas mērķus, proti, novērst tā tiesiskā regulējuma sadrumstalotību, kas piemērojams kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, lai nodrošinātu šādu pakalpojumu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, vienlaikus uzlabojot ieguldītāju aizsardzību, kā arī tirgus efektivitāti un veicinot kapitāla tirgu savienības izveidi, dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(43)

Tā kā šīs regulas mērķus, proti, novērst tā tiesiskā regulējuma sadrumstalotību, kas piemērojams kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, lai nodrošinātu šādu pakalpojumu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, vienlaikus uzlabojot ieguldītāju aizsardzību, kā arī tirgus efektivitāti un veicinot kapitāla tirgu savienības izveidi, dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (44) | Šīs regulas piemērošana būtu jāatliek, lai to saskaņotu ar tādu valsts noteikumu piemērošanu, ar kuriem transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu XXX/XXXX/ES, ar kuru kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējus, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, atbrīvo no Direktīvas 2014/65/ES piemērošanas. |
| --- | --- |

(44)

Šīs regulas piemērošana būtu jāatliek, lai to saskaņotu ar tādu valsts noteikumu piemērošanu, ar kuriem transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu XXX/XXXX/ES, ar kuru kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējus, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, atbrīvo no Direktīvas 2014/65/ES piemērošanas.

| (45) | Šī regula atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītajām pamattiesībām un principiem. Tādēļ šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(45)

Šī regula atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītajām pamattiesībām un principiem. Tādēļ šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

| (46) | Notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu (10), |
| --- | --- |

(46)

Notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu (10),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Priekšmets, darbības joma un definīcijas

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir noteiktas vienotas prasības attiecībā uz:

| a) | kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju darbību un organizāciju; |
| --- | --- |

a)

kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju darbību un organizāciju;

| b) | kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju pilnvarošanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

b)

kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju pilnvarošanu un uzraudzību;

| c) | pārredzamību un tirgvedības paziņojumiem saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu Savienībā. |
| --- | --- |

c)

pārredzamību un tirgvedības paziņojumiem saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu Savienībā.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz juridiskām personām, kas vēlas saņemt atļauju saskaņā ar 10. pantu, un uz kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kuri pilnvaroti saskaņā ar minēto pantu, saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanu.
  Lai minētās juridiskās personas būtu tiesīgas pieteikties atļaujas saņemšanai, tām faktiski un stabili jāveic uzņēmējdarbība kādā dalībvalstī.

2.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, kas tiek sniegti projektu īpašniekiem, kuri ir patērētāji, kā definēts Direktīvas 2008/48/EK 3. panta a) punktā; |
| --- | --- |

a)

kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, kas tiek sniegti projektu īpašniekiem, kuri ir patērētāji, kā definēts Direktīvas 2008/48/EK 3. panta a) punktā;

| b) | kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, ko sniedz fiziskas vai juridiskas personas, kuras ir pilnvarotas kā ieguldījumu brokeru sabiedrība saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 7. pantu; |
| --- | --- |

b)

kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, ko sniedz fiziskas vai juridiskas personas, kuras ir pilnvarotas kā ieguldījumu brokeru sabiedrība saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 7. pantu;

| c) | kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, ko sniedz fiziskas vai juridiskas personas saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, ko sniedz fiziskas vai juridiskas personas saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| d) | kolektīvās finansēšanas piedāvājumiem ar atlīdzību, kura pārsniedz
  EUR 8 000 000
  vienam kolektīvās finansēšanas piedāvājumam un kuru aprēķina 12 mēnešu laikposmā attiecībā uz konkrētu kolektīvās finansēšanas projektu. |
| --- | --- |

d)

kolektīvās finansēšanas piedāvājumiem ar atlīdzību, kura pārsniedz
  EUR 8 000 000
  vienam kolektīvās finansēšanas piedāvājumam un kuru aprēķina 12 mēnešu laikposmā attiecībā uz konkrētu kolektīvās finansēšanas projektu.

2.a
     
  Valstu tiesību akti par licencēšanas prasībām, kas attiecas uz projektu īpašniekiem vai ieguldītājiem, neliedz tiem izmantot kolektīvās finansēšanas pakalpojumus, ko atbilstoši šai regulai nodrošina kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri ir pilnvaroti saskaņā ar šo regulu.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kolektīvās finansēšanas pakalpojums” ir kolektīvās finansēšanas
  platformas nodrošināšana
  ,▌
  kura ļauj sniegt jebkuru no šiem pakalpojumiem
  :






  i) | tiešas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu, kas konkrētam ieguldītājam palīdz atrast konkrētu projekta īpašnieku un konkrētam projekta īpašniekam — konkrētu ieguldītāju, |
| --- | --- | --- |

a)

“kolektīvās finansēšanas pakalpojums” ir kolektīvās finansēšanas
  platformas nodrošināšana
  ,▌
  kura ļauj sniegt jebkuru no šiem pakalpojumiem
  :

i)

tiešas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu, kas konkrētam ieguldītājam palīdz atrast konkrētu projekta īpašnieku un konkrētam projekta īpašniekam — konkrētu ieguldītāju,

| ii) | pastarpināts kolektīvās finansēšanas pakalpojums, kas ieguldītājam palīdz atrast projekta īpašnieku un noteikt piedāvājumu cenu un to nosacījumus, vai arī projekta īpašniekam palīdz atrast ieguldītāju un noteikt piedāvājumu cenu attiecībā uz to, vai abus. |
| --- | --- |

ii)

pastarpināts kolektīvās finansēšanas pakalpojums, kas ieguldītājam palīdz atrast projekta īpašnieku un noteikt piedāvājumu cenu un to nosacījumus, vai arī projekta īpašniekam palīdz atrast ieguldītāju un noteikt piedāvājumu cenu attiecībā uz to, vai abus.

| b) | “kolektīvās finansēšanas platforma” ir elektroniska▌ sistēma, ko vada vai pārvalda kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs; |
| --- | --- |

b)

“kolektīvās finansēšanas platforma” ir elektroniska▌ sistēma, ko vada vai pārvalda kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs;

| c) | “kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs” ir juridiska persona, kura sniedz
  vienu vai vairākus
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumus un kuru minētajam mērķim ir pilnvarojusi
  attiecīgā valsts kompetentā iestāde
  saskaņā ar šīs regulas
  10.
   pantu; |
| --- | --- |

c)

“kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs” ir juridiska persona, kura sniedz
  vienu vai vairākus
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumus un kuru minētajam mērķim ir pilnvarojusi
  attiecīgā valsts kompetentā iestāde
  saskaņā ar šīs regulas
  10.
   pantu;

| d) | “kolektīvās finansēšanas piedāvājums” ir jebkurš kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju paziņojums, kas satur informāciju, kura ļauj potenciālajiem ieguldītājiem pieņemt lēmumu pēc būtības par iesaistīšanos kolektīvās finansēšanas darījumā; |
| --- | --- |

d)

“kolektīvās finansēšanas piedāvājums” ir jebkurš kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju paziņojums, kas satur informāciju, kura ļauj potenciālajiem ieguldītājiem pieņemt lēmumu pēc būtības par iesaistīšanos kolektīvās finansēšanas darījumā;

| e) | “klients” ir jebkurš potenciāls vai faktisks ieguldītājs vai projekta īpašnieks, kuram kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz vai var sniegt kolektīvās finansēšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

e)

“klients” ir jebkurš potenciāls vai faktisks ieguldītājs vai projekta īpašnieks, kuram kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz vai var sniegt kolektīvās finansēšanas pakalpojumus;

| f) | “projekta īpašnieks” ir jebkura persona, kas vēlas
  piesaistīt finansējumu
  , izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu; |
| --- | --- |

f)

“projekta īpašnieks” ir jebkura persona, kas vēlas
  piesaistīt finansējumu
  , izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu;

| g) | “ieguldītājs” ir jebkura persona, kura, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu, piešķir aizdevumus vai iegādājas pārvedamus vērtspapīrus; |
| --- | --- |

g)

“ieguldītājs” ir jebkura persona, kura, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu, piešķir aizdevumus vai iegādājas pārvedamus vērtspapīrus;

| h) | “kolektīvās finansēšanas projekts” ir
  mērķis, kuram
  projekta īpašnieks
  piesaista finansējumu vai vēlas piesaistīt finansējumu
  , izmantojot kolektīvās finansēšanas piedāvājumu; |
| --- | --- |

h)

“kolektīvās finansēšanas projekts” ir
  mērķis, kuram
  projekta īpašnieks
  piesaista finansējumu vai vēlas piesaistīt finansējumu
  , izmantojot kolektīvās finansēšanas piedāvājumu;

| i) | “pārvedami vērtspapīri” ir pārvedami vērtspapīri, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 44) apakšpunktā; |
| --- | --- |

i)

“pārvedami vērtspapīri” ir pārvedami vērtspapīri, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 44) apakšpunktā;

| j) | “tirgvedības paziņojumi” ir kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja jebkura informācija vai paziņojums potenciālajam ieguldītājam vai potenciālajam projekta īpašniekam par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pakalpojumiem, izņemot informāciju, kas sniedzama ieguldītājiem saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

j)

“tirgvedības paziņojumi” ir kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja jebkura informācija vai paziņojums potenciālajam ieguldītājam vai potenciālajam projekta īpašniekam par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pakalpojumiem, izņemot informāciju, kas sniedzama ieguldītājiem saskaņā ar šo regulu;

| k) | “pastāvīgs informācijas nesējs” ir instruments, kas ļauj uzglabāt informāciju tā, lai tā būtu pieejama turpmākai atsaucei un tādu laikposmu, kurš atbilst informācijas mērķiem, un kas ļauj neizmainītā veidā atveidot uzglabāto informāciju; |
| --- | --- |

k)

“pastāvīgs informācijas nesējs” ir instruments, kas ļauj uzglabāt informāciju tā, lai tā būtu pieejama turpmākai atsaucei un tādu laikposmu, kurš atbilst informācijas mērķiem, un kas ļauj neizmainītā veidā atveidot uzglabāto informāciju;

| l) | “īpašam nolūkam dibināta sabiedrība” jeb “SPV” ir
  struktūra, kas izveidota vienīgi nolūkā vai kuras
  vienīgais mērķis ir veikt vērtspapīrošanu Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (11) 1. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

l)

“īpašam nolūkam dibināta sabiedrība” jeb “SPV” ir
  struktūra, kas izveidota vienīgi nolūkā vai kuras
  vienīgais mērķis ir veikt vērtspapīrošanu Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (11) 1. panta 2. punkta nozīmē.

| la) | “aizdevums” ir līgums, kas uzliek ieguldītājam pienākumu projekta īpašniekam uz noteiktu laikposmu darīt pieejamu noteiktu naudas summu un saskaņā ar ko projekta īpašniekam ir pienākums abpusēji noteiktā laikā minēto summu atmaksāt; |
| --- | --- |

la)

“aizdevums” ir līgums, kas uzliek ieguldītājam pienākumu projekta īpašniekam uz noteiktu laikposmu darīt pieejamu noteiktu naudas summu un saskaņā ar ko projekta īpašniekam ir pienākums abpusēji noteiktā laikā minēto summu atmaksāt;

| lb) | “valsts kompetentā iestāde” jeb “VKI” ir valsts iestāde vai iestādes, ko izraudzījusies dalībvalsts un kam ir vajadzīgās pilnvaras un uzticētie pienākumi, lai veiktu uzdevumus saistībā ar atļauju piešķiršanu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem un to uzraudzību šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

lb)

“valsts kompetentā iestāde” jeb “VKI” ir valsts iestāde vai iestādes, ko izraudzījusies dalībvalsts un kam ir vajadzīgās pilnvaras un uzticētie pienākumi, lai veiktu uzdevumus saistībā ar atļauju piešķiršanu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem un to uzraudzību šīs regulas darbības jomā.

▌

II nodaļa

II nodaļa

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšana un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju organizatoriskās un darbības prasības

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšana un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju organizatoriskās un darbības prasības

4. pants

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšana

1.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumus sniedz tikai juridiskas personas, kuras faktiski un stabili veic uzņēmējdarbību kādā Savienības dalībvalstī un kuras ir pilnvarotas kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar šīs regulas
  10.
   pantu.

Juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, nevar iesniegt pieteikumu atļaujas saņemšanai kā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar šo regulu.

2.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji rīkojas godīgi, taisnīgi un profesionāli atbilstoši savu klientu un potenciālo klientu labākajām interesēm.

3.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji nemaksā vai nepieņem atlīdzību, atlaidi vai nemonetāru labumu par ieguldītāju rīkojumu novirzīšanu konkrētam kolektīvās finansēšanas piedāvājumam savā platformā vai konkrētam kolektīvās finansēšanas piedāvājumam trešās personas platformā.

4.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji var izmantot rīcības brīvību klientu vārdā attiecībā uz klientu rīkojumu parametriem, un tādā gadījumā tie atklāj klientiem minētās rīcības brīvības precīzu metodi un parametrus, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu labāko iespējamo rezultātu klientiem.

5.   Attiecībā uz īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību izmantošanu, lai sniegtu kolektīvās finansēšanas pakalpojumus
  ieguldītājiem, kuri nav atbilstīgi darījumu partneri, kā noteikts Direktīvā 2014/65/ES
  , kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības nodot īpašam nolūkam dibinātajai sabiedrībai tikai vienu aktīvu, lai ieguldītāji varētu veikt riska darījumu ar minēto aktīvu, iegādājoties vērtspapīrus. Lēmumu veikt darījumu ar minēto pamatā esošo aktīvu pieņem tikai ieguldītāji.

4.a pants

Pastarpināts kolektīvās finansēšanas pakalpojums

Šajā regulā par pastarpinātiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem uzskata pakalpojumus, kuros ietverta:

| a) | pārvedamu vērtspapīru izvietošana vai palīdzība projektu īpašniekiem saņemt aizdevumus, neuzņemoties stingri noteiktas saistības, kā minēts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 7) punktā; |
| --- | --- |

a)

pārvedamu vērtspapīru izvietošana vai palīdzība projektu īpašniekiem saņemt aizdevumus, neuzņemoties stingri noteiktas saistības, kā minēts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 7) punktā;

| b) | ieguldījumu konsultāciju piedāvāšana, kā minēts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 5) punktā, attiecībā uz minētajiem pārvedamiem vērtspapīriem vai palīdzība projektu īpašniekiem saņemt aizdevumus; un |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu konsultāciju piedāvāšana, kā minēts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 5) punktā, attiecībā uz minētajiem pārvedamiem vērtspapīriem vai palīdzība projektu īpašniekiem saņemt aizdevumus; un

| c) | klientu rīkojumu pieņemšana un nosūtīšana, kā minēts Direktīvas 2014/65 I pielikuma A iedaļas 1) punktā, attiecībā uz minētajiem pārvedamiem vērtspapīriem vai palīdzība projektu īpašniekiem saņemt aizdevumus. |
| --- | --- |

c)

klientu rīkojumu pieņemšana un nosūtīšana, kā minēts Direktīvas 2014/65 I pielikuma A iedaļas 1) punktā, attiecībā uz minētajiem pārvedamiem vērtspapīriem vai palīdzība projektu īpašniekiem saņemt aizdevumus.

5. pants

Efektīva un piesardzīga vadība

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja vadība nosaka un uzrauga tādu atbilstošu politiku un procedūru īstenošanu, ar kurām tiek nodrošināta efektīva un piesardzīga pārvaldība, tostarp pienākumu nodalīšana, darbības nepārtrauktība un interešu konfliktu novēršana, veicinot tirgus integritāti un klientu intereses.
  Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā minētos pakalpojumus, nodrošina, ka tiem ir pienācīgas sistēmas un kontroles risku pārvaldībai un kolektīvās finansēšanas piedāvājuma finanšu modelēšanai.

5.a pants

Uzticamības pārbaudes prasības

1.a
     
  Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji veic vismaz minimālu uzticamības pārbaudi attiecībā uz projektu īpašniekiem, kuri piedāvā finansēt savu projektu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju finansēšanas platformās.

2.a
     
  Šā panta 1. punktā minētā minimālā uzticamības pārbaude ietver šādus elementus:

| a) | pierādījumi, ka projekta īpašnieks nav sodāmības reģistrā par valsts komerctiesību, valsts maksātnespējas tiesību, valsts finanšu pakalpojumu tiesību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību un valstu krāpšanas tiesību pārkāpumiem vai valsts profesionālās atbildības saistību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

a)

pierādījumi, ka projekta īpašnieks nav sodāmības reģistrā par valsts komerctiesību, valsts maksātnespējas tiesību, valsts finanšu pakalpojumu tiesību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību un valstu krāpšanas tiesību pārkāpumiem vai valsts profesionālās atbildības saistību pārkāpumiem;

| b) | pierādījumi, ka projekta īpašnieks, kas vēlas piesaistīt finansējumu, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu:










  i) | neveic uzņēmējdarbību jurisdikcijā, kas nesadarbojas, kā atzīts attiecīgajā Savienības politikā, vai augsta riska trešā valstī saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/849 9. panta 2. punktu; vai |
| --- | --- | --- |

b)

pierādījumi, ka projekta īpašnieks, kas vēlas piesaistīt finansējumu, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu:

i)

neveic uzņēmējdarbību jurisdikcijā, kas nesadarbojas, kā atzīts attiecīgajā Savienības politikā, vai augsta riska trešā valstī saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/849 9. panta 2. punktu; vai

| ii) | faktiski ievēro Savienības vai starptautiski saskaņotus nodokļu standartus attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

ii)

faktiski ievēro Savienības vai starptautiski saskaņotus nodokļu standartus attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu.

6. pants

Sūdzību izskatīšana

1.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji
  ievieš un publisko
  efektīvas un pārredzamas procedūras no klientiem saņemto sūdzību tūlītējai, taisnīgai un konsekventai izskatīšanai.

2.   
  Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka klienti var bez maksas
  iesniegt sūdzības
  pret viņiem
  .

3.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji
  izstrādā standarta sūdzību veidlapu, kas ir pieejama klientiem, un
  veic uzskaiti par visām saņemtajām sūdzībām un veiktajiem pasākumiem.

3.a
     
  Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji savlaicīgi un taisnīgi izskata visas sūdzības un saprātīgā laikposmā informē sūdzības iesniedzēju par rezultātu.

4.   
  EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu
  , lai precizētu prasības, standarta formātus un procedūras sūdzību izskatīšanai.

Šo regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz [XXX mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas].

Komisijai ir deleģētas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.

7. pants

Interešu konflikti

1.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem nav finansiālas līdzdalības kolektīvās finansēšanas piedāvājumā savās kolektīvās finansēšanas platformās.

Atkāpjoties no pirmās daļas, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem var būt finansiāla līdzdalība kolektīvās finansēšanas piedāvājumā to kolektīvās finansēšanas platformās, ja informācija par šo līdzdalību ir skaidri pieejama klientiem, publicējot skaidras un pārredzamas atlases procedūras.

2.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji nepieņem par klientiem nevienu no kapitāldaļu turētājiem, kuri tur 20 % vai vairāk pamatkapitāla vai balsstiesību, nevienu no vadītājiem▌vai nevienu personu, kas ar minētajiem kapitāldaļu turētājiem
  un
  vadītājiem▌ir tieši▌saistīta ar kontroles starpniecību, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 35) apakšpunkta b) daļā.

3.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji uztur un īsteno efektīvus iekšējus noteikumus, lai novērstu interešu konfliktus,
  kā arī nodrošina, ka to darbinieki nevar tieši vai netieši ietekmēt projektus, kuros finansiāli piedalās
  .

4.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji veic visus atbilstīgos pasākumus, lai novērstu, konstatētu, pārvaldītu un atklātu interešu konfliktus starp pašiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kapitāldaļu turētājiem, vadītājiem un darbiniekiem vai jebkuru personu, kas ar viņiem ir tieši vai netieši saistīti ar kontroles starpniecību, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 35) apakšpunkta b) daļā, un klientiem vai starp vienu klientu un citu klientu.

5.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji atklāj saviem klientiem▌interešu konfliktu vispārējo raksturu un avotus un pasākumus, kas veikti, lai mazinātu šos riskus.

6.   Informācija, kas minēta 5. punktā:

| a) | tiek iesniegta uz pastāvīga informācijas nesēja; |
| --- | --- |

a)

tiek iesniegta uz pastāvīga informācijas nesēja;

| a) | ņemot vērā katra klienta īpatnības, satur pietiekami izsmeļošas ziņas, kas ļauj katram klientam pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par pakalpojumu, saistībā ar kuru rodas interešu konflikts. |
| --- | --- |

a)

ņemot vērā katra klienta īpatnības, satur pietiekami izsmeļošas ziņas, kas ļauj katram klientam pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par pakalpojumu, saistībā ar kuru rodas interešu konflikts.

7.   
  EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai noteiktu:

| a) | prasības
  1. un
  3. punktā minēto
  finansiālās līdzdalības atlases procedūru un
  iekšējo noteikumu uzturēšanai vai īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

prasības
  1. un
  3. punktā minēto
  finansiālās līdzdalības atlases procedūru un
  iekšējo noteikumu uzturēšanai vai īstenošanai;

| b) | pasākumus, kas minēti 4. punktā; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kas minēti 4. punktā;

| c) | kārtību 5. un 6. punktā minētās informācijas atklāšanai. |
| --- | --- |

c)

kārtību 5. un 6. punktā minētās informācijas atklāšanai.

Šo regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz [XXX mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas].

Komisijai ir deleģētas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.

7.a pants

Kolektīvās finansēšanas platformas un ieguldītāju interešu saskaņošana

1.
     
  Lai nodrošinātu, ka kolektīvās finansēšanas platformas saskaņo savus stimulus ar ieguldītājiem, tiek veicināta stimulu mehānismu ieviešana.

2.
     
  Kolektīvās finansēšanas platformas var piedalīties projekta finansēšanā. Šī līdzdalība nepārsniedz 2 % no projektam uzkrātā kapitāla.

3.
     
  Kolektīvās finansēšanas pakalpojuma sniedzējs var saņemt maksu par panākumiem (pārnese) gadījumos, kad kolektīvās finansēšanas platforma palīdzējusi sekmīgi īstenot projektu.

4.
     
  Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs pirms atļaujas saņemšanas iesniedz EVTI aprakstu par interešu saskaņošanas politiku, ko tas plāno izmantot, un lūdz to apstiprināt.

5.
     
  Kolektīvās finansēšanas platformas var grozīt interešu saskaņošanas politiku reizi trijos gados. EVTI ir jāapstiprina jebkādi grozījumi.

6.
     
  Platforma savas tīmekļa vietnes labi pamanāmā vietā precīzi apraksta savu interešu saskaņošanas politiku.

8. pants

Ārpakalpojumi

1.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, paļaujoties uz trešo personu to operatīvo funkciju izpildei, veic visus pamatotos pasākumus, lai izvairītos no papildu operacionālā riska.

2.   Operacionālo funkciju nodošana ārpakalpojumu sniedzējiem nedrīkst▌ pasliktināt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju iekšējās kontroles kvalitāti un
  valsts kompetentās iestādes
  spēju uzraudzīt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja visu to pienākumu izpildi, kas noteikti šajā regulā.

3.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ir pilnībā atbildīgi par šīs regulas ievērošanu attiecībā uz darbībām, kuru veikšanai tiek izmantoti ārpakalpojumi.

9. pants

Klientu aktīvu glabāšana, līdzekļu turēšana un maksājumu pakalpojumu sniegšana

1.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji informē savus klientus par to:

| a) | vai un ar kādiem noteikumiem tie sniedz aktīvu glabāšanas pakalpojumus, tostarp atsauces uz piemērojamiem valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

vai un ar kādiem noteikumiem tie sniedz aktīvu glabāšanas pakalpojumus, tostarp atsauces uz piemērojamiem valsts tiesību aktiem;

| b) | vai aktīvu glabāšanas pakalpojumus sniedz viņi vai trešā persona; |
| --- | --- |

b)

vai aktīvu glabāšanas pakalpojumus sniedz viņi vai trešā persona;

| c) | vai maksājumu pakalpojumus un līdzekļu turēšanu un glabāšanu nodrošina kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vai ar trešās personas – pakalpojumu sniedzēja starpniecību, kas rīkojas tā vārdā. |
| --- | --- |

c)

vai maksājumu pakalpojumus un līdzekļu turēšanu un glabāšanu nodrošina kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vai ar trešās personas – pakalpojumu sniedzēja starpniecību, kas rīkojas tā vārdā.

2.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji vai trešās personas – pakalpojumu sniedzēji, kas rīkojas to vārdā, nedrīkst turēt klientu līdzekļus vai sniegt maksājumu pakalpojumus, izņemot gadījumus, kad šie līdzekļi ir paredzēti maksājumu pakalpojumu sniegšanai saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem un kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vai trešā persona — pakalpojumu sniedzējs, kas rīkojas tā vārdā, ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 11. punktā.

3.   Līdzekļus, kas minēti 2. punktā, glabā saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponē Direktīvu (ES) 2015/2366.

4.   Ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji nenodrošina maksājumu pakalpojumus vai līdzekļu turēšanu un glabāšanu saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem vai nu paši, vai ar trešās personas starpniecību, šie kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ievieš un uztur pasākumus, lai nodrošinātu, ka projektu īpašnieki pieņem kolektīvās finansēšanas piedāvājumu finansējumu vai maksājumu tikai no maksājumu pakalpojumu sniedzēja
  vai viņa pārstāvja, kas sniedz maksājumu pakalpojumus
  , kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 11. punktā
  un 19. pantā
  .

II nodaļa

II nodaļa

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju pilnvarošana un uzraudzība

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju pilnvarošana un uzraudzība

10. pants

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pilnvarošana

1.   
  Lai saskaņā ar šo regulu kļūtu par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju, potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs piesakās tās dalībvalsts valsts kompetentajā iestādē, kurā tas veic uzņēmējdarbību, lai saņemtu atļauju kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanai.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā pieteikumā iekļauj visus šādus elementus:

| a) | potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja adresi; |
| --- | --- |

a)

potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja adresi;

| b) | potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja juridisko statusu; |
| --- | --- |

b)

potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja juridisko statusu;

| c) | potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja statūtus; |
| --- | --- |

c)

potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja statūtus;

| d) | darbības programmu, kurā izklāstīti kolektīvās finansēšanas pakalpojumu veidi, kurus potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vēlas sniegt,
  kā arī platformu, kuru tas plāno izmantot, tostarp norādot, kur un kā tiks pārdoti piedāvājumi
  ; |
| --- | --- |

d)

darbības programmu, kurā izklāstīti kolektīvās finansēšanas pakalpojumu veidi, kurus potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs vēlas sniegt,
  kā arī platformu, kuru tas plāno izmantot, tostarp norādot, kur un kā tiks pārdoti piedāvājumi
  ;

| e) | aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldības kārtību un iekšējās kontroles mehānismiem, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, tostarp riska pārvaldības un grāmatvedības procedūrām; |
| --- | --- |

e)

aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldības kārtību un iekšējās kontroles mehānismiem, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, tostarp riska pārvaldības un grāmatvedības procedūrām;

| f) | aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja sistēmām, resursiem un procedūrām, lai kontrolētu un aizsargātu datu apstrādes sistēmas; |
| --- | --- |

f)

aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja sistēmām, resursiem un procedūrām, lai kontrolētu un aizsargātu datu apstrādes sistēmas;

| g) | aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja darbības nepārtrauktības pasākumiem
  , lai nodrošinātu, ka potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja maksātnespējas gadījumā ieguldītājiem turpinās atmaksāt aizdevumus un ieguldījumus
  ; |
| --- | --- |

g)

aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja darbības nepārtrauktības pasākumiem
  , lai nodrošinātu, ka potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja maksātnespējas gadījumā ieguldītājiem turpinās atmaksāt aizdevumus un ieguldījumus
  ;

| h) | to personu identitāti, kuras ir atbildīgas par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldību; |
| --- | --- |

h)

to personu identitāti, kuras ir atbildīgas par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldību;

| i) | pierādījumus tam, ka h) apakšpunktā minētajām personām ir laba reputācija un piemērotas zināšanas, un pieredze, lai pārvaldītu potenciālo kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju; |
| --- | --- |

i)

pierādījumus tam, ka h) apakšpunktā minētajām personām ir laba reputācija un piemērotas zināšanas, un pieredze, lai pārvaldītu potenciālo kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju;

| j) | aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja iekšējiem noteikumiem, lai novērstu, ka tā kapitāldaļu turētāji, kuri tur 20 % vai vairāk pamatkapitāla vai balsstiesību, tā vadītāji▌vai jebkura persona, kas ar viņiem ir tieši▌saistīta ar kontroles starpniecību, iesaistās kolektīvās finansēšanas darījumos, kurus piedāvā potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs,
  un šim aprakstam būtu jāaptver arī potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja iekšējie noteikumi jautājumā par darbinieku interešu konfliktu attiecībā uz projektiem
  ; |
| --- | --- |

j)

aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja iekšējiem noteikumiem, lai novērstu, ka tā kapitāldaļu turētāji, kuri tur 20 % vai vairāk pamatkapitāla vai balsstiesību, tā vadītāji▌vai jebkura persona, kas ar viņiem ir tieši▌saistīta ar kontroles starpniecību, iesaistās kolektīvās finansēšanas darījumos, kurus piedāvā potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs,
  un šim aprakstam būtu jāaptver arī potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja iekšējie noteikumi jautājumā par darbinieku interešu konfliktu attiecībā uz projektiem
  ;

| k) | aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja ārpakalpojumu sniegšanas kārtību; |
| --- | --- |

k)

aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja ārpakalpojumu sniegšanas kārtību;

| l) | aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja procedūrām klientu sūdzību izskatīšanai; |
| --- | --- |

l)

aprakstu par potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja procedūrām klientu sūdzību izskatīšanai;

| m) | attiecīgā gadījumā aprakstu par maksājumu pakalpojumiem, kurus potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs plāno sniegt saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/2366. |
| --- | --- |

m)

attiecīgā gadījumā aprakstu par maksājumu pakalpojumiem, kurus potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs plāno sniegt saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/2366.

| ma) | pierādījums, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs ir pienācīgi apdrošināts vai tam ir pietiekams kapitāls, lai segtu savas profesionālās atbildības finansiālās sekas, ja netiek pildīti šajā regulā noteiktie profesionālie pienākumi. |
| --- | --- |

ma)

pierādījums, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs ir pienācīgi apdrošināts vai tam ir pietiekams kapitāls, lai segtu savas profesionālās atbildības finansiālās sekas, ja netiek pildīti šajā regulā noteiktie profesionālie pienākumi.

3.   Piemērojot 2. punkta i) apakšpunktu, potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz šādus pierādījumus:

| a) | sodāmības reģistrā nav ierakstu par notiesāšanu vai sankcijām saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem tādās jomās kā komerctiesības, maksātnespējas tiesības, finanšu pakalpojumu tiesību akti, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību akti, krāpšana vai profesionālā atbildība attiecībā uz visām personām, kas iesaistītas potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldībā; |
| --- | --- |

a)

sodāmības reģistrā nav ierakstu par notiesāšanu vai sankcijām saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem tādās jomās kā komerctiesības, maksātnespējas tiesības, finanšu pakalpojumu tiesību akti, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību akti, krāpšana vai profesionālā atbildība attiecībā uz visām personām, kas iesaistītas potenciālā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldībā;

| b) | pierādījumus tam, ka personām, kas iesaistītas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldībā, kopā ir pietiekamas zināšanas, prasmes un pieredze, lai pārvaldītu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju, un ka šīm personām ir jāvelta pietiekami daudz laika savu pienākumu veikšanai. |
| --- | --- |

b)

pierādījumus tam, ka personām, kas iesaistītas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldībā, kopā ir pietiekamas zināšanas, prasmes un pieredze, lai pārvaldītu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju, un ka šīm personām ir jāvelta pietiekami daudz laika savu pienākumu veikšanai.

4.   
  Valsts kompetentā iestāde 30
   darbdienu laikā pēc 1. punktā minētā pieteikuma saņemšanas novērtē, vai pieteikums ir pilnīgs. Ja pieteikums nav pilnīgs,
  valsts kompetentā iestāde
  nosaka termiņu, kurā potenciālajam kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam ir jāsniedz trūkstošā informācija.

5.   Ja 1. punktā minētais pieteikums ir pilnīgs,
  valsts kompetentā iestāde
  nekavējoties par to informē potenciālo kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju.

5.a
     
  Pirms lēmuma pieņemšanas par kolektīvās finansēšanas pakalpojuma sniegšanas atļaujas pieteikumu piešķiršanu vai noraidīšanu valsts kompetentā iestāde apspriežas ar jebkuras citas dalībvalsts kompetento iestādi šādos gadījumos:

| a) | potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs ir šajā citā dalībvalstī pilnvarota kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

a)

potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs ir šajā citā dalībvalstī pilnvarota kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja meitasuzņēmums;

| b) | potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs ir šajā citā dalībvalstī pilnvarota kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja mātesuzņēmuma meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

b)

potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs ir šajā citā dalībvalstī pilnvarota kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja mātesuzņēmuma meitasuzņēmums;

| c) | potenciālo kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju kontrolē tās pašas fiziskās vai juridiskās personas, kuras kontrolē šajā citā dalībvalstī pilnvarotu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju; |
| --- | --- |

c)

potenciālo kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju kontrolē tās pašas fiziskās vai juridiskās personas, kuras kontrolē šajā citā dalībvalstī pilnvarotu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju;

| d) | potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs plāno tieši pārdot piedāvājumus šajā citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

d)

potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs plāno tieši pārdot piedāvājumus šajā citā dalībvalstī.

5.b
     
  Ja kāda no 5.a punktā minētajām valsts kompetentajām iestādēm nepiekrīt citas iestādes procedūrai vai darbības vai bezdarbības saturam, šādas domstarpības risina saskaņā ar 13.a pantu.

6.   
  Valsts kompetentā iestāde trīs
  mēnešu laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas novērtē, vai potenciālais kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, un pieņem pilnībā pamatotu lēmumu, ar ko piešķir vai atsaka atļauju kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam.
  Valsts kompetentajai iestādei
  ir tiesības atteikt atļauju, ja ir objektīvi un pierādāmi iemesli uzskatīt, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldība var apdraudēt tā efektīvu, pareizu un piesardzīgu pārvaldību un darbības nepārtrauktību un klientu interešu pienācīgu ievērošanu, un tirgus integritāti.

6.a
     
  Valsts kompetentā iestāde informē EVTI par sekmīgu pieteikumu atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo pantu. EVTI šo pieteikumu pievieno apstiprināto platformu reģistram, kā paredzēts 11. pantā. EVTI var pieprasīt informāciju, lai nodrošinātu, ka valstu kompetentās iestādes atļaujas saskaņā ar šo pantu piešķir vienotā veidā. Ja EVTI nepiekrīt valsts kompetentās iestādes lēmumam piešķirt vai noraidīt pieteikumu atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo pantu, tā informē par šādas nepiekrišanas iemesliem un paskaidro un pamato jebkuru būtisku atkāpi no lēmuma.

7.   
  Valsts kompetentā iestāde
  informē potenciālo kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju par savu lēmumu
  divu
  darbdienu laikā pēc minētā lēmuma pieņemšanas.

7.a
     
  Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs, kurš ir pilnvarots saskaņā ar šajā pantā minēto, vienmēr izpilda izsniegtās atļaujas nosacījumus.

8.   Šā panta 1. punktā minētā atļauja darbojas un ir spēkā visā Savienības teritorijā.

9.   Dalībvalstis nepieprasa kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju fizisko klātbūtni citas dalībvalsts teritorijā, izņemot
  telpās tajā dalībvalstī
  , kurā šie kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji veic uzņēmējdarbību
  un ir saņēmuši atļauju
  , lai sniegtu kolektīvās finansēšanas pakalpojumus pārrobežu mērogā.

10.   
  EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai noteiktu atļaujas pieteikuma standarta veidlapas, veidnes un procedūras.

EVTI iesniedz minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu Komisijai līdz ... [XX mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas].

Komisijai ir deleģētas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā noteikto procedūru pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.

11. pants

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju reģistrs

1.   EVTI izveido visu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju reģistru. Šis reģistrs ir publiski pieejams tās tīmekļa vietnē, un to regulāri atjaunina.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā reģistrā ir šādi dati:

| a) | kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja nosaukums un juridiskā forma; |
| --- | --- |

a)

kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja nosaukums un juridiskā forma;

| b) | kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldītās kolektīvās finansēšanas platformas komercnosaukums un interneta adrese; |
| --- | --- |

b)

kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja pārvaldītās kolektīvās finansēšanas platformas komercnosaukums un interneta adrese;

| c) | informācija par pakalpojumiem, kurus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam ir atļauts sniegt; |
| --- | --- |

c)

informācija par pakalpojumiem, kurus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam ir atļauts sniegt;

| d) | sankcijas, kas noteiktas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam vai tā vadītājiem. |
| --- | --- |

d)

sankcijas, kas noteiktas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējam vai tā vadītājiem.

3.   Jebkuru atļaujas atsaukumu saskaņā ar 13. pantu publicē reģistrā piecus gadus.

12. pants

Uzraudzība

1.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs sniedz savus pakalpojumus
  tās dalībvalsts valsts kompetentās iestādes uzraudzībā, kur kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs ir saņēmis atļauju
  .

2.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji vienmēr ievēro atļaujas nosacījumus
  , kas paredzēti šīs regulas 10. pantā
  .

3.   
  Valsts kompetentā iestāde
  novērtē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju to pienākumu izpildi, kas noteikti šajā regulā.
  Tā nosaka, cik bieži un padziļināti jāveic minētais novērtējums, ņemot vērā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja darbību apmēru un sarežģītību. Minētā novērtējuma nolūkos valsts kompetentā iestāde var veikt pakalpojumu sniedzēja pārbaudi uz vietas.

4.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji bez liekas kavēšanās paziņo
  valsts kompetentajai iestādei
  par jebkādām būtiskām izmaiņām nosacījumos attiecībā uz atļauju un pēc pieprasījuma sniedz informāciju, kas nepieciešama, lai novērtētu to atbilstību šai regulai.

12.a pants

Kompetentās iestādes izraudzīšanās

1.
     
  Ikviena dalībvalsts izraugās valsts kompetento iestādi, kura atbild par šajā regulā noteikto pienākumu veikšanu ar mērķi izsniegt atļaujas un uzraudzīt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējus, un par to informē EVTI.

Ja dalībvalsts izraugās vairāk nekā vienu valsts kompetento iestādi, tā nosaka šādu iestāžu attiecīgo lomu un izraugās vienu iestādi, kas atbild par sadarbību ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un — šajā regulā noteiktos gadījumos — ar EVTI.

2.
     
  EVTI savā tīmekļa vietnē publicē saskaņā ar pirmo daļu izraudzīto kompetento iestāžu sarakstu.

3.
     
  Valstu kompetentajām iestādēm piešķir uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas ir vajadzīgas to funkciju izpildei.

13. pants

Atļaujas atsaukšana

1.   
  Valsts kompetentajai iestādei
  ir tiesības atsaukt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja atļauju jebkurā no šādām situācijām, kurās kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs:

| a) | nav izmantojis atļauju 18 mēnešu laikā pēc atļaujas piešķiršanas; |
| --- | --- |

a)

nav izmantojis atļauju 18 mēnešu laikā pēc atļaujas piešķiršanas;

| b) | ir nepārprotami atteicies no atļaujas; |
| --- | --- |

b)

ir nepārprotami atteicies no atļaujas;

| c) | nav sniedzis kolektīvās finansēšanas pakalpojumus sešus secīgus mēnešus; |
| --- | --- |

c)

nav sniedzis kolektīvās finansēšanas pakalpojumus sešus secīgus mēnešus;

| d) | ir saņēmis atļauju ar nelikumīgiem līdzekļiem, tostarp sniedzot nepatiesas ziņas pieteikumā atļaujas saņemšanai; |
| --- | --- |

d)

ir saņēmis atļauju ar nelikumīgiem līdzekļiem, tostarp sniedzot nepatiesas ziņas pieteikumā atļaujas saņemšanai;

| e) | vairs neatbilst nosacījumiem, uz kuru pamata atļauja piešķirta; |
| --- | --- |

e)

vairs neatbilst nosacījumiem, uz kuru pamata atļauja piešķirta;

| f) | ir smagi pārkāpis šīs regulas noteikumus; |
| --- | --- |

f)

ir smagi pārkāpis šīs regulas noteikumus;

| g) | ir zaudējis maksājumu iestādes atļauju saskaņā ar Direktīvas 2015/2366/ES 13. pantu vai šādu atļauju ir zaudējusi trešā persona, kas sniedz pakalpojumu maksājumu iestādes vārdā; |
| --- | --- |

g)

ir zaudējis maksājumu iestādes atļauju saskaņā ar Direktīvas 2015/2366/ES 13. pantu vai šādu atļauju ir zaudējusi trešā persona, kas sniedz pakalpojumu maksājumu iestādes vārdā;

| h) | ir pārkāpis valsts tiesību noteikumus, ar kuriem īsteno Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai terorisma finansēšanu, vai šos noteikumus ir pārkāpuši tās vadītāji, darbinieki vai trešās personas, kas rīkojas tās vārdā. |
| --- | --- |

h)

ir pārkāpis valsts tiesību noteikumus, ar kuriem īsteno Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai terorisma finansēšanu, vai šos noteikumus ir pārkāpuši tās vadītāji, darbinieki vai trešās personas, kas rīkojas tās vārdā.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

▌

4.   Lēmumu atsaukt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja atļauju
  valstu kompetentās iestādes
  bez liekas kavēšanās paziņo
  EVTI
  .

4.a
     
  Pirms lēmuma pieņemšanas par to, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojuma sniedzējam tiek atņemta atļauja sniegt šos pakalpojumus, valsts kompetentā iestāde apspriežas ar citas dalībvalsts valsts kompetento iestādi gadījumos, ja kolektīvās finansēšanas pakalpojuma sniedzējs:

| a) | ir šajā citā dalībvalstī pilnvarota kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

a)

ir šajā citā dalībvalstī pilnvarota kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja meitasuzņēmums;

| b) | ir šajā citā dalībvalstī pilnvarota kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja mātesuzņēmuma meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

b)

ir šajā citā dalībvalstī pilnvarota kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja mātesuzņēmuma meitasuzņēmums;

| c) | kontrolē tās pašas fiziskās vai juridiskās personas, kuras kontrolē šajā citā dalībvalstī pilnvarotu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju; |
| --- | --- |

c)

kontrolē tās pašas fiziskās vai juridiskās personas, kuras kontrolē šajā citā dalībvalstī pilnvarotu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju;

| d) | tieši pārdod piedāvājumus šajā citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

d)

tieši pārdod piedāvājumus šajā citā dalībvalstī.

13.a pants

Kompetento iestāžu strīdu izšķiršana

1.
     
  Ja kompetentā iestāde nepiekrīt citas dalībvalsts kompetentās iestādes darbības vai bezdarbības procedūrai vai saturam attiecībā uz šīs regulas piemērošanu, EVTI pēc vienas vai vairāku iesaistīto kompetento iestāžu pieprasījuma var palīdzēt iestādēm panākt vienošanos saskaņā ar šā panta 2. līdz 4. punktā noteikto procedūru.

Ja, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, var konstatēt domstarpības starp dažādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, EVTI pēc savas iniciatīvas var palīdzēt kompetentajām iestādēm panākt vienošanos saskaņā ar 2. līdz 4. punktā noteikto procedūru.

2.
     
  EVTI nosaka kompetento iestāžu samierināšanas termiņu, ņemot vērā attiecīgos laikposmus, kā arī jautājuma sarežģītību un steidzamību. Šajā posmā EVTI darbojas kā vidutājs.

Ja pirmajā daļā minētā samierināšanas posma laikā attiecīgās kompetentās iestādes nav panākušas vienošanos, EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 44. panta 1. punkta trešajā un ceturtajā daļā noteikto procedūru var pieņemt attiecīgajām kompetentajām iestādēm saistošu lēmumu, pieprasot tām veikt īpašus pasākumus vai atturēties no pasākumiem, lai izšķirtu domstarpības ar mērķi nodrošināt Savienības tiesību aktu ievērošanu.

3.
     
  Neskarot LESD 258. pantā noteiktās Komisijas pilnvaras, ja kompetentā iestāde nepilda EVTI lēmumu un tādējādi nenodrošina, ka kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs ievēro šīs regulas prasības, EVTI var pieņemt individuālu lēmumu, kas attiecas uz attiecīgo kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju, pieprasot veikt nepieciešamos pasākumus, lai tas izpildītu pienākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp attiecībā uz jebkādas darbības pārtraukšanu.

4.
     
  Saskaņā ar 3. punktu pieņemtie lēmumi ir noteicoši attiecībā uz kompetento iestāžu iepriekš pieņemtiem lēmumiem par to pašu jautājumu. Jebkādi kompetento iestāžu veiktie pasākumi saistībā ar jautājumiem, uz kuriem attiecas saskaņā ar 2. vai 3. punktu pieņemtie lēmumi, atbilst šiem lēmumiem.

5.
     
  Regulas (ES) Nr. 1095/2010 50. panta 2. punktā minētajā ziņojumā EVTI priekšsēdētājs norāda uz kompetento iestāžu domstarpību būtību un veidu, uz panāktiem izlīgumiem un lēmumiem, kas pieņemti šādu domstarpību novēršanai.

IV nodaļa

IV nodaļa

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju pārredzamība un iesaistes zināšanu pārbaude

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju pārredzamība un iesaistes zināšanu pārbaude

14. pants

Informācija klientiem

1.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja visa informācija, tostarp tirgvedības paziņojumi, kā minēts 19. pantā, klientiem▌ par sevi, par izmaksām,
  finanšu riskiem
  un maksām saistībā ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem vai ieguldījumiem,
  tostarp par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja maksātnespējas riskiem
  , par kolektīvās finansēšanas nosacījumiem, tostarp kolektīvās finansēšanas projektu atlases kritērijiem, vai par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu būtību un ar tiem saistītajiem riskiem ir
  godīga,
  skaidra
  un nav maldinoša
  .

2.   
  Visu
  informāciju
  , kas jānodrošina klientiem saskaņā ar 1. punktu, sniedz kodolīgi, precīzi un viegli pieejamā veidā, tostarp kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja tīmekļa vietnē
  .
  Informāciju sniedz, kad vien tas ir atbilstīgi, tostarp pirms
  kolektīvās finansēšanas
  darījuma noslēgšanas
  .

▌

14.a pants

Saistību neizpildes rādītāja atklāšana

1.
     
  Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ik gadu publisko savās platformās piedāvāto kolektīvās finansēšanas projektu saistību neizpildes rādītāju par iepriekšējiem 24 mēnešiem.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minēto saistību neizpildes rādītāju publicē tiešsaistē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja tīmekļa vietnes labi pamanāmā vietā.

3.
     
  Ciešā sadarbībā ar Eiropas Banku iestādi EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu metodiku kolektīvās finansēšanas platformā piedāvāto projektu saistību neizpildes rādītāja aprēķināšanai.

EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz ... [XX mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas].

Komisijai ir deleģētas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru papildināt šo regulu, pieņemot pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.

15. pants

Iesaistīšanās zināšanu pārbaude un zaudējumu segšanas spējas simulācija

1.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji▌ novērtē, vai un kādi piedāvātie kolektīvās finansēšanas pakalpojumi ir piemēroti potenciālajiem ieguldītājiem.

2.   Novērtējuma veikšanai saskaņā ar 1.punktu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji pieprasa informāciju par potenciālā ieguldītāja
  pieredzi, ieguldīšanas mērķiem, finansiālo situāciju un
  riska izpratni par ieguldījumiem vispār un kolektīvās finansēšanas platformā piedāvāto ieguldījumu veidiem, tostarp informāciju par:

| a) | potenciālā ieguldītāja līdzšinējiem ieguldījumiem pārvedamos vērtspapīros vai aizdevumu līgumos, tostarp agrīnā vai paplašināšanas posmā esošos uzņēmumos; |
| --- | --- |

a)

potenciālā ieguldītāja līdzšinējiem ieguldījumiem pārvedamos vērtspapīros vai aizdevumu līgumos, tostarp agrīnā vai paplašināšanas posmā esošos uzņēmumos;

| b) | iespējamā ieguldītāja izpratni par riskiem, kas saistīti ar aizdevumu piešķiršanu vai pārvedamo vērtspapīru iegādi, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu,
  un profesionālo pieredzi saistībā ar kolektīvās finansēšanas ieguldījumiem. |
| --- | --- |

b)

iespējamā ieguldītāja izpratni par riskiem, kas saistīti ar aizdevumu piešķiršanu vai pārvedamo vērtspapīru iegādi, izmantojot kolektīvās finansēšanas platformu,
  un profesionālo pieredzi saistībā ar kolektīvās finansēšanas ieguldījumiem.

▌4.   Ja▌ kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji uzskata, ka, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta saskaņā ar
  2.
   punktu, potenciālajiem ieguldītājiem
  nav pietiekamas sapratnes par konkrēto piedāvājumu vai tas nav tiem piemērots,
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji informē šos potenciālos ieguldītājus, ka viņu platformās piedāvātie pakalpojumi var tiem nebūt piemēroti, un sniedz tiem brīdinājumu par risku. Minētā informācija vai brīdinājums par risku neattur potenciālos ieguldītājus no ieguldīšanas kolektīvās finansēšanas projektos.
  Šajā informācijā vai brīdinājumā par risku skaidri norāda risku zaudēt visus ieguldītos līdzekļus.

5.   
  Visi
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji vienmēr piedāvā ieguldītājiem un potenciālajiem ieguldītājiem iespēju veikt to zaudējumu segšanas spējas simulāciju, ko aprēķina kā 10 % no to neto vērtības, pamatojoties uz šādu informāciju:

| a) | regulārie ienākumi, kopējie ienākumi
  un attiecīgā gadījumā mājsaimniecības ienākumi
  , un to, vai ienākumi tiek gūti pastāvīgi vai īslaicīgi; |
| --- | --- |

a)

regulārie ienākumi, kopējie ienākumi
  un attiecīgā gadījumā mājsaimniecības ienākumi
  , un to, vai ienākumi tiek gūti pastāvīgi vai īslaicīgi;

| b) | aktīvi, tostarp finanšu ieguldījumi, personīgais un ieguldījuma īpašums, pensiju fondi un jebkuri naudas noguldījumi; |
| --- | --- |

b)

aktīvi, tostarp finanšu ieguldījumi, personīgais un ieguldījuma īpašums, pensiju fondi un jebkuri naudas noguldījumi;

| (c) | finanšu saistības, tostarp regulāras, esošas vai turpmākas. |
| --- | --- |

(c)

finanšu saistības, tostarp regulāras, esošas vai turpmākas.

Pamatojoties uz
  simulācijas rezultātiem,
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji var liegt
  ieguldītājiem un potenciālajiem ieguldītājiem▌ ieguldīt kolektīvās finansēšanas projektos.
  Tomēr ieguldītāji joprojām ir pilnībā atbildīgi par risku, kas saistīts ar ieguldījumu veikšanu.

6.   
  EVTI ciešā sadarbībā ar EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu
  , lai precizētu pasākumus, kas ir nepieciešami, lai:

| a) | veiktu 1. punktā minēto novērtējumu; |
| --- | --- |

a)

veiktu 1. punktā minēto novērtējumu;

| b) | veiktu
  5.
  punktā minēto simulāciju; |
| --- | --- |

b)

veiktu
  5.
  punktā minēto simulāciju;

| c) | sniegtu 2. un 4. punktā minēto informāciju. |
| --- | --- |

c)

sniegtu 2. un 4. punktā minēto informāciju.

EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz ... [XX mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas].

Komisija tiek pilnvarota papildināt šo regulu, pieņemot šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā noteikto procedūru.

16. pants

Ieguldījumu pamatinformācijas lapa

-1.
     
  Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā šīs regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētos pakalpojumus, potenciālajiem ieguldītājiem sniedz visu šajā pantā minēto informāciju.

1.   
  Potenciālajiem
  ieguldītājiem
  sniedz
  ieguldījumu pamatinformācijas lapu, kuru projekta īpašnieks sagatavo katram kolektīvās finansēšanas piedāvājumam. Ieguldījumu pamatinformācijas lapu sagatavo vismaz vienā no attiecīgās dalībvalsts oficiālajām valodām vai
  angļu
  valodā.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā ieguldījumu pamatinformācijas lapā iekļauj visu šādu informāciju:

| (a) | informāciju, kas norādīta pielikumā; |
| --- | --- |

(a)

informāciju, kas norādīta pielikumā;

| (b) | šādu paskaidrojumu, kas atrodas tieši zem ieguldījumu pamatinformācijas lapas virsraksta:
  “Šo kolektīvās finansēšanas piedāvājumu nav pārbaudījusi un nav apstiprinājusi EVTI vai valsts kompetentās iestādes.
  Jūsu izglītības un zināšanu piemērotība nav novērtēta, pirms jums tika piešķirta piekļuve šim ieguldījumam. Veicot šo ieguldījumu, jūs uzņematies visu risku par šā ieguldījuma veikšanu, tostarp risku daļēji vai pilnībā zaudēt ieguldīto naudu.”; |
| --- | --- |

(b)

šādu paskaidrojumu, kas atrodas tieši zem ieguldījumu pamatinformācijas lapas virsraksta:

“Šo kolektīvās finansēšanas piedāvājumu nav pārbaudījusi un nav apstiprinājusi EVTI vai valsts kompetentās iestādes.

Jūsu izglītības un zināšanu piemērotība nav novērtēta, pirms jums tika piešķirta piekļuve šim ieguldījumam. Veicot šo ieguldījumu, jūs uzņematies visu risku par šā ieguldījuma veikšanu, tostarp risku daļēji vai pilnībā zaudēt ieguldīto naudu.”;

| (c) | brīdinājumu par risku šādā redakcijā:
  “Ieguldījums šajā kolektīvās finansēšanas piedāvājumā ir saistīts ar riskiem, tostarp risku daļēji vai pilnībā zaudēt ieguldīto naudu. Uz jūsu ieguldījumu neattiecas noguldījumu garantiju un ieguldītāju kompensācijas sistēmas, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/49/ES (*1) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK (*2).
  Jūs, iespējams, nesaņemsiet atdevi no sava ieguldījuma.
  Tas nav noguldījumu produkts, un
  mēs jums iesakām
  kolektīvās finansēšanas projektos ieguldīt
  ne
  vairāk kā 10 % no neto aktīviem.
  Jūs, iespējams, nevarēsiet pārdot ieguldījumu instrumentus, kad jūs to vēlēsieties.
  Ja varēsiet tos pārdot, jūs, iespējams, tomēr cietīsiet zaudējumus.



  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.)."


  (*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 3. marta Direktīva 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 084, 26.3.1997., 22. lpp.).”" |
| --- | --- |

(c)

brīdinājumu par risku šādā redakcijā:

“Ieguldījums šajā kolektīvās finansēšanas piedāvājumā ir saistīts ar riskiem, tostarp risku daļēji vai pilnībā zaudēt ieguldīto naudu. Uz jūsu ieguldījumu neattiecas noguldījumu garantiju un ieguldītāju kompensācijas sistēmas, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/49/ES (*1) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK (*2).

Jūs, iespējams, nesaņemsiet atdevi no sava ieguldījuma.

Tas nav noguldījumu produkts, un
  mēs jums iesakām
  kolektīvās finansēšanas projektos ieguldīt
  ne
  vairāk kā 10 % no neto aktīviem.

Jūs, iespējams, nevarēsiet pārdot ieguldījumu instrumentus, kad jūs to vēlēsieties.
  Ja varēsiet tos pārdot, jūs, iespējams, tomēr cietīsiet zaudējumus.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.)."

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 3. marta Direktīva 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 084, 26.3.1997., 22. lpp.).”"

3.   Ieguldījumu pamatinformācijas lapa ir patiesa, skaidra
  un nav maldinoša
  , un neietver nekādas zemsvītras piezīmes, izņemot zemsvītras piezīmes ar atsaucēm uz piemērojamajiem tiesību aktiem. To sniedz atsevišķā, pastāvīgā informācijas nesējā, kas ir skaidri atšķirams no tirgvedības paziņojumiem, un to veido ne vairāk kā
  trīs
  A4 formāta papīra lapas drukātā veidā.

4.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs glabā ieguldījumu pamatinformācijas lapu vienmēr atjauninātu un kolektīvās finansēšanas piedāvājuma visu derīguma termiņu.

4.a
     
  Šā panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktā prasība neattiecas uz kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kuri piedāvā 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētos pakalpojumus. Tā vietā šādi pakalpojumu sniedzēji sagatavo ieguldījumu pamatinformācijas lapu par platformu, kurā sniedz detalizētu informāciju par kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju, tā sistēmām un pārbaudēm attiecībā uz riska pārvaldību un kolektīvās finansēšanas piedāvājuma finanšu modelēšanu, kā arī par tā iepriekšējo darbību.

5.   
  Visi
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ievieš un piemēro atbilstošas procedūras, lai pārbaudītu ieguldījumu pamatinformācijas lapā ietvertās informācijas
  pareizumu
  un skaidrību.

6.   Ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs ieguldījumu pamatinformācijas lapā konstatē▌ izlaidumu,▌ kļūdu vai▌ neprecizitāti,
  kas varētu būtiski ietekmēt sagaidāmo peļņu no ieguldījuma, korekcijas veic šādi:

| a) | kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētos pakalpojumus, nekavējoties ziņo par izlaidumu, kļūdu vai neprecizitāti projekta īpašniekam, kurš minēto informāciju papildina vai groza; |
| --- | --- |

a)

kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētos pakalpojumus, nekavējoties ziņo par izlaidumu, kļūdu vai neprecizitāti projekta īpašniekam, kurš minēto informāciju papildina vai groza;

| b) | kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētos pakalpojumus, pamatinformācijas lapā konstatēto izlaidumu, kļūdu vai neprecizitāti novērš paši. |
| --- | --- |

b)

kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētos pakalpojumus, pamatinformācijas lapā konstatēto izlaidumu, kļūdu vai neprecizitāti novērš paši.

Ja šāds papildinājums vai grozījums
  netiek izdarīts
  , kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs neveic kolektīvās finansēšanas piedāvājumu vai atceļ esošo piedāvājumu, kamēr ieguldījumu pamatinformācijas lapa atbilst šā panta prasībām.

7.   Ieguldītājs var pieprasīt, lai kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs nodrošina ieguldījumu pamatinformācijas lapas tulkojumu ieguldītāja izvēlētajā valodā. Tulkojums
  godīgi un
  precīzi atspoguļo oriģinālās ieguldījumu pamatinformācijas lapas saturu.

Ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs nesniedz pieprasīto ieguldījumu pamatinformācijas lapas tulkojumu, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs skaidri iesaka ieguldītājam atturēties no ieguldījuma veikšanas.

8.   Valsts kompetentās iestādes nepieprasa ieguldījumu pamatinformācijas lapas ex ante paziņošanu un apstiprināšanu.

9.   
  EVTI var izstrādāt regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai noteiktu:

| a) | šā panta 2. punktā un pielikumā minētās informācijas sniegšanas prasības un parauga saturu; |
| --- | --- |

a)

šā panta 2. punktā un pielikumā minētās informācijas sniegšanas prasības un parauga saturu;

| b) | riska veidus, kas ir būtiski kolektīvās finansēšanas piedāvājumam un tāpēc ir jāatklāj saskaņā ar pielikuma C daļu; |
| --- | --- |

b)

riska veidus, kas ir būtiski kolektīvās finansēšanas piedāvājumam un tāpēc ir jāatklāj saskaņā ar pielikuma C daļu;

| ba) | konkrētu finanšu koeficientu izmantošanu, lai uzlabotu svarīgākās finanšu informācijas skaidrību; |
| --- | --- |

ba)

konkrētu finanšu koeficientu izmantošanu, lai uzlabotu svarīgākās finanšu informācijas skaidrību;

| c) | komisijas maksas un
  maksas,
  kā arī darījumu
  izmaksas, kas minētas pielikuma H daļas a) punktā, tostarp detalizētu sadalījumu pa tiešām un netiešām izmaksām, kas jāsedz ieguldītājam. |
| --- | --- |

c)

komisijas maksas un
  maksas,
  kā arī darījumu
  izmaksas, kas minētas pielikuma H daļas a) punktā, tostarp detalizētu sadalījumu pa tiešām un netiešām izmaksām, kas jāsedz ieguldītājam.

Izstrādājot standartus, EVTI nošķir pakalpojumus, kas minēti 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, un pakalpojumus, kas minēti 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā.

EVTI iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz ... [XXX mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā.

17. pants

Ziņojumdēlis

1.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kas ļauj ieguldītājiem tieši sadarboties vienam ar otru, lai pirktu un pārdotu aizdevumu līgumu vai pārvedamus vērtspapīrus, kas sākotnēji tika kolektīvi finansēti viņu platformās, informē klientus par to, ka viņi nedarbojas kā tirdzniecības sistēma un ka šāda pirkšanas un pārdošanas darbība viņu platformās ir pēc klienta ieskatiem un uz klienta atbildību.
  Šādi kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji arī informē savus klientus arī par to, ka noteikumi, kas saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES piemērojami tirdzniecības vietām, kā definēts minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā, neattiecas uz to platformām.

2.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji, kas
  paredz
  atsauces cenu 1. punktā minētajai pirkšanai un pārdošanai, informē klientus par to,
  vai šī
  atsauces cena
  ir vai
  nav saistoša, un pamato
  bāzes līmeni, no kura ir aprēķināta minētā
  atsauces cena.

2.a
     
  Lai ieguldītāji varētu pirkt un pārdot aizdevumus, kas iegūti to platformās, kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji nodrošina ieguldītājiem pārredzamību par savām platformām, sniedzot informāciju par radīto aizdevumu darbību.

18. pants

Piekļuve ierakstiem

Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji:

| a) | glabā visus ierakstus saistībā ar to pakalpojumiem un darījumiem uz pastāvīga informācijas nesēja piecus gadus; |
| --- | --- |

a)

glabā visus ierakstus saistībā ar to pakalpojumiem un darījumiem uz pastāvīga informācijas nesēja piecus gadus;

| b) | nodrošina, ka klientiem vienmēr ir tūlītēja piekļuve ierakstiem par tiem sniegtiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka klientiem vienmēr ir tūlītēja piekļuve ierakstiem par tiem sniegtiem pakalpojumiem;

| c) | piecus gadus glabā visus nolīgumus starp kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem un klientiem. |
| --- | --- |

c)

piecus gadus glabā visus nolīgumus starp kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem un klientiem.

V nodaļa

V nodaļa

Tirgvedības paziņojumi

Tirgvedības paziņojumi

19. pants

Prasības attiecībā uz tirgvedības paziņojumiem

1.   Kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka visi
  to
  tirgvedības paziņojumi ieguldītājiem ir nepārprotami atpazīstami kā tādi.

2.   
  Pirms finansējuma piesaistīšanas projektam slēgšanas nav paredzēts, ka
  tirgvedības paziņojums
  ir nesamērīgi vērsts uz
  atsevišķi plānotiem, īstenotiem
  vai esošiem kolektīvās


  finansēšanas projektiem vai piedāvājumiem.
  ▌

3.   Attiecībā uz tirgvedības paziņojumiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji izmanto vienu vai vairākas tās dalībvalsts oficiālās valodas, kurā kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs darbojas, vai
  angļu
  valodu.

4.   Valsts kompetentās iestādes nepieprasa ieguldījumu tirgvedības paziņojumu ex ante paziņošanu un apstiprināšanu.

20. pants

Valsts noteikumu par tirgvedības prasībām publicēšana

1.   Valstu kompetentās iestādes savās tīmekļa vietnēs publicē un atjaunina valsts normatīvos un administratīvos aktus, kas piemērojami kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tirgvedības paziņojumiem.

2.   Kompetentās iestādes informē EVTI par 1. punktā minētajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un hipersaitēm uz kompetento iestāžu tīmekļa vietnēm, kur minētā informācija ir publicēta. Kompetentās iestādes sniedz EVTI minēto attiecīgo valsts noteikumu kopsavilkumu valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā.

3.   Kompetentās iestādes informē EVTI par visām izmaiņām informācijā, kas sniegta saskaņā ar 2. punktu, un nekavējoties iesniedz atjauninātu attiecīgo valsts noteikumu kopsavilkumu.

4.   EVTI publicē un glabā savā tīmekļa vietnē attiecīgo valsts noteikumu kopsavilkumu valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā, un hipersaites uz 1. punktā minēto kompetento iestāžu tīmekļa vietnēm. EVTI nav atbildīga par kopsavilkumā sniegto informāciju.

5.   Valstu kompetentās iestādes ir vienotie kontaktpunkti, kas atbild par informācijas sniegšanu par tirgvedības noteikumiem attiecīgajās dalībvalstīs.

▌7.   Kompetentās iestādes regulāri un vismaz reizi gadā ziņo EVTI par savām izpildes darbībām, kas veiktas iepriekšējā gadā, pamatojoties uz to valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas piemērojami kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tirgvedības paziņojumiem. Konkrēti šajā ziņojumā iekļauj šādus elementus:

| a) | veikto izpildes darbību kopējo skaitu pa pārkāpumu veidiem attiecīgā gadījumā; |
| --- | --- |

a)

veikto izpildes darbību kopējo skaitu pa pārkāpumu veidiem attiecīgā gadījumā;

| b) | ja iespējams, izpildes darbību iznākumus, tostarp noteikto sankciju veidus pa sankciju veidiem vai kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju nodrošinātos tiesiskās aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

b)

ja iespējams, izpildes darbību iznākumus, tostarp noteikto sankciju veidus pa sankciju veidiem vai kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju nodrošinātos tiesiskās aizsardzības līdzekļus;

| c) | ja iespējams, piemērus par to, kā kompetentās iestādes ir risinājušas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju valsts noteikumu neizpildi. |
| --- | --- |

c)

ja iespējams, piemērus par to, kā kompetentās iestādes ir risinājušas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju valsts noteikumu neizpildi.

VI nodaļa

VI nodaļa

Attiecīgās valsts kompetentās iestādes pilnvaras un kompetences

Attiecīgās valsts kompetentās iestādes pilnvaras un kompetences

I IEDAĻA

I IEDAĻA

KOMPETENCES UN PROCEDŪRAS

KOMPETENCES UN PROCEDŪRAS

21. pants

Juridiskā konfidencialitāte

Pilnvaras, kas
  piešķirtas


  valsts kompetentajai iestādei
  vai jebkurai amatpersonai vai citai
  šīs valsts kompetentās iestādes
  pilnvarotai personai, nedrīkst izmantot, lai pieprasītu tādas informācijas atklāšanu, uz kuru attiecas juridiska konfidencialitāte.

25. pants

Informācijas apmaiņa

EVTI un kompetentās iestādes cita citai bez liekas kavēšanās sniedz informāciju, kas nepieciešama šajā regulā paredzēto pienākumu izpildei.

26. pants

Dienesta noslēpums

Direktīvas 2014/65/ES 76. pantā minētais pienākums ievērot dienesta noslēpumu ir piemērojams
  valsts kompetentajām iestādēm,
  EVTI un visām personām, kas strādā vai ir strādājušas
  valsts kompetentajās iestādēs vai
  EVTI vai pie jebkuras citas personas, kurai
  tikuši deleģēti
  uzdevumi, ieskaitot revidentus un ekspertus, ar ko▌ ir
  noslēgti līgumi
  .

II IEDAĻA

II IEDAĻA

ADMINISTRATĪVIE SODI UN CITI ADMINISTRATĪVIE PASĀKUMI

ADMINISTRATĪVIE SODI UN CITI ADMINISTRATĪVIE PASĀKUMI

27.a pants

Administratīvie sodi un citi administratīvie pasākumi

1.
     
  Neskarot dalībvalstu tiesības noteikt un piemērot kriminālsodus saskaņā ar 27.c pantu, dalībvalstis izvirza noteikumus, ar ko nosaka atbilstošus administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus, kas piemērojami vismaz tad, ja kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs nav ievērojis I–V nodaļā izklāstītās prasības. Šādi administratīvie sodi un citi administratīvie pasākumi ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši.

Dalībvalstis nodrošina, ka minētie administratīvie sodi un citi administratīvie pasākumi tiek faktiski īstenoti.

2.
     
  Dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķir kompetentajām valsts iestādēm pilnvaras piemērot vismaz turpmāk norādītos administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus, ja ir pārkāpta kāda no šīs regulas I–V nodaļā izklāstītajām prasībām:

| a) | izdot publisku paziņojumu, kurā norāda atbildīgo personu un pārkāpuma būtību; |
| --- | --- |

a)

izdot publisku paziņojumu, kurā norāda atbildīgo personu un pārkāpuma būtību;

| b) | izdot rīkojumu šai personai pārtraukt attiecīgo rīcību un atturēties no tās atkārtošanas; |
| --- | --- |

b)

izdot rīkojumu šai personai pārtraukt attiecīgo rīcību un atturēties no tās atkārtošanas;

| c) | noteikt visiem juridiskās personas, kuru sauc pie atbildības, vadības struktūras locekļiem vai jebkurai citai fiziskai personai, kuru sauc pie atbildības par šo pārkāpumu, pagaidu aizliegumu pildīt vadības pienākumus šādos uzņēmumos; |
| --- | --- |

c)

noteikt visiem juridiskās personas, kuru sauc pie atbildības, vadības struktūras locekļiem vai jebkurai citai fiziskai personai, kuru sauc pie atbildības par šo pārkāpumu, pagaidu aizliegumu pildīt vadības pienākumus šādos uzņēmumos;

| d) | fiziskas personas gadījumā — maksimālos administratīvos naudas sodus 5 % apmērā no kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja gada apgrozījuma kalendārajā gadā, kurā noticis pārkāpums; |
| --- | --- |

d)

fiziskas personas gadījumā — maksimālos administratīvos naudas sodus 5 % apmērā no kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja gada apgrozījuma kalendārajā gadā, kurā noticis pārkāpums;

| e) | maksimālo administratīvo naudas sodu, kas vismaz divreiz pārsniedz no pārkāpuma gūtā labuma apmēru (ja šādu labumu var konstatēt), pat ja tas pārsniedz d) vai e) apakšpunktā minēto maksimālo summu. |
| --- | --- |

e)

maksimālo administratīvo naudas sodu, kas vismaz divreiz pārsniedz no pārkāpuma gūtā labuma apmēru (ja šādu labumu var konstatēt), pat ja tas pārsniedz d) vai e) apakšpunktā minēto maksimālo summu.

3.
     
  Ja 1. punktā minētie noteikumi attiecas uz juridiskām personām, dalībvalstis piešķir kompetentajām iestādēm pilnvaras piemērot 2. punktā minētos administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus, ievērojot valsts tiesību aktos paredzētos nosacījumus, attiecībā uz vadības struktūras ierēdņiem un citām personām, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir saucamas pie atbildības par konkrēto pārkāpumu.

4.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka jebkurš lēmums vai pasākums, ar ko piemēro 2. punktā minētos administratīvos sodus vai citus administratīvos pasākumus, ir pienācīgi pamatots un ka to var pārsūdzēt tiesā.

27.b pants

Administratīvo sodu un citu administratīvo pasākumu piemērošanas pilnvaru izmantošana

1.
     
  Kompetentās iestādes pēc vajadzības īsteno pilnvaras uzlikt 27.a pantā minētos administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus saskaņā ar attiecīgās valsts tiesisko regulējumu:

| a) | tieši; |
| --- | --- |

a)

tieši;

| b) | sadarbībā ar citām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

sadarbībā ar citām iestādēm;

| c) | uz savu atbildību deleģējot savas pilnvaras citām iestādēm; |
| --- | --- |

c)

uz savu atbildību deleģējot savas pilnvaras citām iestādēm;

| d) | vēršoties kompetentajā tiesu iestādē. |
| --- | --- |

d)

vēršoties kompetentajā tiesu iestādē.

2.
     
  Kompetentās iestādes, nosakot saskaņā ar 27.a pantu uzlikta administratīvā soda vai cita administratīvā pasākuma veidu un apmēru, ņem vērā visus nozīmīgos apstākļus, tostarp to, cik lielā mērā pārkāpums izdarīts tīši vai izriet no neuzmanības, un visus citus atbilstīgos apstākļus, tostarp vajadzības gadījumā:

| a) | pārkāpuma būtiskumu, smagumu un ilgumu; |
| --- | --- |

a)

pārkāpuma būtiskumu, smagumu un ilgumu;

| b) | fiziskās vai juridiskās personas, kas ir atbildīga par pārkāpumu, atbildības pakāpi; |
| --- | --- |

b)

fiziskās vai juridiskās personas, kas ir atbildīga par pārkāpumu, atbildības pakāpi;

| c) | fiziskās vai juridiskās personas, kas ir atbildīga par pārkāpumu, finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

c)

fiziskās vai juridiskās personas, kas ir atbildīga par pārkāpumu, finanšu stabilitāti;

| d) | fiziskās vai juridiskās personas, kas ir atbildīga par pārkāpumu, gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu nozīmīgumu, ciktāl tos var noteikt; |
| --- | --- |

d)

fiziskās vai juridiskās personas, kas ir atbildīga par pārkāpumu, gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu nozīmīgumu, ciktāl tos var noteikt;

| e) | pārkāpuma radītos zaudējumus trešām personām, ciktāl tos var noteikt; |
| --- | --- |

e)

pārkāpuma radītos zaudējumus trešām personām, ciktāl tos var noteikt;

| f) | par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas sadarbības līmeni ar kompetento iestādi, neskarot nepieciešamību nodrošināt minētās personas gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu atmaksāšanu; |
| --- | --- |

f)

par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas sadarbības līmeni ar kompetento iestādi, neskarot nepieciešamību nodrošināt minētās personas gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu atmaksāšanu;

| g) | par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas iepriekš izdarītos pārkāpumus; |
| --- | --- |

g)

par pārkāpumu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas iepriekš izdarītos pārkāpumus;

27.c pants

Kriminālsodi

1.
     
  Dalībvalstis var nolemt neizstrādāt noteikumus attiecībā uz administratīvajiem sodiem vai citiem administratīviem pasākumiem par pārkāpumiem, par kuriem jau piemēro valsts kriminālsodus saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

2.
     
  Ja dalībvalstis saskaņā ar šā panta 1. punktu ir izvēlējušās paredzēt kriminālsodus par 27.a panta 1. punktā minētajiem pārkāpumiem, tās nodrošina, ka ir ieviesti atbilstoši pasākumi, lai kompetentajām iestādēm būtu visas nepieciešamās pilnvaras uzturēt sakarus ar to jurisdikcijā esošajām tiesu, prokuratūras vai tiesībaizsardzības iestādēm, lai saņemtu konkrētu informāciju, kas saistīta ar kriminālizmeklēšanu vai kriminālprocesu, kas sākts attiecībā uz 27.a panta 1. punktā minētajiem pārkāpumiem, un lai tādu pašu informāciju sniegtu citām kompetentajām iestādēm, kā arī EVTI, lai tās izpildītu pienākumu sadarboties atbilstoši šīs regulas prasībām.

27.d pants

Ziņošanas pienākums

Dalībvalstis līdz [viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisijai un EVTI dara zināmus tos normatīvos un administratīvos aktus, ar kuriem tiek īstenotas šīs nodaļas prasības, tostarp jebkādas attiecīgās krimināltiesību normas. Dalībvalstis bez liekas kavēšanās informē Komisiju un EVTI par jebkādiem turpmākiem grozījumiem šajos noteikumos.

27.e pants

Sadarbība starp kompetentajām iestādēm un EVTI

1.
     
  Valstu kompetentās iestādes un EVTI cieši sadarbojas un apmainās ar informāciju, lai veiktu šajā nodaļā tām noteiktos pienākumus.

2.
     
  Valstu kompetentās iestādes cieši koordinē uzraudzību, lai apzinātu un novērstu šīs regulas pārkāpumus, izstrādātu un sekmētu paraugpraksi, veicinātu sadarbību, stiprinātu interpretācijas saskaņotību un jebkādu domstarpību gadījumā nodrošinātu vairākjurisdikciju novērtējumus.

3.
     
  Ja valsts kompetentā iestāde konstatē, ka ir pārkāpta kāda no I –V nodaļā minētajām prasībām, vai tai ir pamats tā uzskatīt, tā par saviem konstatējumiem pietiekami detalizētā veidā informē par šādu pārkāpumu aizdomās turētās sabiedrības vai aizdomās turēto sabiedrību valsts kompetento iestādi. Attiecīgās kompetentās iestādes cieši koordinē uzraudzību, lai nodrošinātu saskaņotus lēmumus.

27.f pants

Informācijas par administratīvajiem sodiem un citiem administratīvajiem pasākumiem publicēšana

1.
     
  Saskaņā ar 4. punktu dalībvalstis nodrošina, ka valstu kompetentās iestādes savās oficiālajās tīmekļa vietnēs bez liekas kavēšanās publicē vismaz jebkuru lēmumus, ar kuru piemēro administratīvu sodu vai citu administratīvo pasākumu, kas nav pārsūdzēts pēc tam, kad soda vai pasākuma adresāts ir ticis informēts par minēto lēmumu.

2.
     
  Publikācijā, kas minēta 1. punktā, ietver informāciju par pārkāpuma veidu un būtību, par pārkāpumu atbildīgās personas identitāti un piemērotajiem administratīvajiem sodiem vai citiem administratīvajiem pasākumiem.

3.
     
  Ja kompetentā iestāde uzskata, ka juridisko personu gadījumā – identitātes vai fizisko personu gadījumā – identitātes un personas datu publicēšana ir nesamērīga, ņemot vērā katra atsevišķā gadījuma izvērtējumu, vai ja kompetentā iestāde uzskata, ka publicēšana apdraud finanšu tirgu stabilitāti vai jau notiekošu kriminālizmeklēšanu, vai ja publicēšana radītu, ciktāl to iespējams noteikt, nesamērīgus kaitējumus iesaistītajai personai, dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes vai nu:

| a) | atliek lēmuma, ar ko piemēro administratīvu sodu vai citu administratīvo pasākumu, publicēšanu līdz brīdim, kad šādas atlikšanas iemesli vairs nepastāv; |
| --- | --- |

a)

atliek lēmuma, ar ko piemēro administratīvu sodu vai citu administratīvo pasākumu, publicēšanu līdz brīdim, kad šādas atlikšanas iemesli vairs nepastāv;

| b) | publicē lēmumu, ar ko uzliek administratīvu sodu vai citu administratīvo pasākumu, anonīmi saskaņā ar valsts tiesību aktiem; vai |
| --- | --- |

b)

publicē lēmumu, ar ko uzliek administratīvu sodu vai citu administratīvo pasākumu, anonīmi saskaņā ar valsts tiesību aktiem; vai

| c) | lēmumu par administratīvā soda vai cita administratīvā pasākuma piemērošanu nepublicē vispār, ja kompetentā iestāde uzskata, ka a) un b) apakšpunktā izklāstītie risinājuma varianti tiek uzskatīti par nepietiekamiem, lai nodrošinātu:










  i) | to, ka netiks apdraudēta finanšu tirgu stabilitāte; vai |
| --- | --- | --- |

c)

lēmumu par administratīvā soda vai cita administratīvā pasākuma piemērošanu nepublicē vispār, ja kompetentā iestāde uzskata, ka a) un b) apakšpunktā izklāstītie risinājuma varianti tiek uzskatīti par nepietiekamiem, lai nodrošinātu:

i)

to, ka netiks apdraudēta finanšu tirgu stabilitāte; vai

| ii) | šādu lēmumu publicēšanas samērīgumu attiecībā uz pasākumiem, kuri tiek uzskatīti par maznozīmīgiem. |
| --- | --- |

ii)

šādu lēmumu publicēšanas samērīgumu attiecībā uz pasākumiem, kuri tiek uzskatīti par maznozīmīgiem.

4.
     
  Ja tiek pieņemts lēmums par administratīvā soda vai cita administratīvā pasākuma publicēšanu anonīmi, attiecīgo datu publicēšanu var atlikt. Ja valsts kompetentā iestāde publicē lēmumu, ar kuru uzliek administratīvo sodu vai citu administratīvo pasākumu, kas ir pārsūdzēts attiecīgajās tiesu iestādēs, kompetentās iestādes nekavējoties savās oficiālajās tīmekļa vietnēs ievieto arī šo informāciju un jebkādu turpmāku informāciju par šādas pārsūdzības iznākumu. Tā publicē arī jebkuru tiesas nolēmumu, ar ko atceļ lēmumu par administratīvā soda vai cita administratīvā pasākuma piemērošanu.

5.
     
  Valstu kompetentā iestāde nodrošina, ka jebkurš lēmums, ko publicē saskaņā ar šā panta 1. un 4. punktu, ir pieejams tās oficiālajā tīmekļa vietnē vismaz piecus gadus pēc tā publicēšanas. Šajos lēmumos ietvertos personas datus kompetentās iestādes tīmekļa vietnē saglabā vienīgi tik ilgi, cik ir nepieciešams saskaņā ar piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem.

6.
     
  Valstu kompetentās iestādes informē EVTI par visiem uzliktajiem administratīvajiem sodiem vai citiem administratīvajiem pasākumiem, tostarp attiecīgā gadījumā par jebkuru ar tiem saistītu pārsūdzību un tās iznākumu.

7.
     
  EVTI uztur centralizētu datubāzi par tai paziņotajiem administratīvajiem sodiem vai citiem administratīvajiem pasākumiem. Minētā datubāze ir pieejama tikai EVTI, EBI, EAAPI un kompetentajām iestādēm, un to atjaunina, balstoties uz informāciju, ko valstu kompetentās iestādes sniedz saskaņā ar 6. punktu.

36. pants

Datu aizsardzība

1.   Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko īsteno saskaņā ar šo regulu, kompetentās iestādes šīs regulas nolūkiem savus pienākumus izpilda saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679.

2.   Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko īsteno EVTI saskaņā ar šo regulu, tā ievēro Regulu (EK) Nr. 45/2001.

VII nodaļa

VII nodaļa

Deleģētie akti

Deleģētie akti

37. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 2. punktā, 31. panta 10. punktā un 34. panta 3. punktā [...] minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz [...]
  piecu gadu laikposmu
  no [šīs regulas spēkā stāšanās
  datums
  ].
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2. punktā, 6. panta 4. punktā, 7. panta 7. punktā, 10. panta 10. punktā, 15. panta 6. punktā, 16. panta 9. punktā, 31. panta 10. punktā un 34. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 12. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 3. panta 2. punktu, 6. panta 4. punktu, 7. panta 7. punktu, 10. panta 10. punktu, 15. panta 6. punktu, 16. panta 9. punktu, 31. panta 10. punktu un 34. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.

VIII nodaļa

VIII nodaļa

Nobeiguma noteikumi

Nobeiguma noteikumi

38. pants

Ziņojums

1.   Līdz ... [publications office please insert 24 months of entry into application of this Regulation] Komisija pēc apspriešanās ar EVTI iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu, kam attiecīgā gadījumā pievienots tiesību akta priekšlikums.

2.   Šajā ziņojumā izvērtē:

| a) | tirgus darbību kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem Savienībā, tostarp tirgus attīstību un tendences, ▌to tirgus daļu, un jo īpaši izpētot, vai ir vajadzīgi kādi pielāgojumi šajā regulā izklāstītajās definīcijās un
  robežvērtībās un
  vai pakalpojumu darbības joma, kurus aptver šī regula, joprojām ir atbilstīga; |
| --- | --- |

a)

tirgus darbību kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem Savienībā, tostarp tirgus attīstību un tendences, ▌to tirgus daļu, un jo īpaši izpētot, vai ir vajadzīgi kādi pielāgojumi šajā regulā izklāstītajās definīcijās un
  robežvērtībās un
  vai pakalpojumu darbības joma, kurus aptver šī regula, joprojām ir atbilstīga;

| b) | šīs regulas ietekmi uz kolektīvās finansēšanas pakalpojumu iekšējā tirgus pareizu darbību, tostarp ietekmi uz finansējuma pieejamību MVU un uz ieguldītājiem un citām personu kategorijām, ko skar minētie pakalpojumi; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas ietekmi uz kolektīvās finansēšanas pakalpojumu iekšējā tirgus pareizu darbību, tostarp ietekmi uz finansējuma pieejamību MVU un uz ieguldītājiem un citām personu kategorijām, ko skar minētie pakalpojumi;

| c) | tehnoloģiskās inovācijas īstenošanu kolektīvās finansēšanas nozarē, tostarp
  nebanku finansēšanas metožu (ietverot sākotnējo virtuālās valūtas piedāvājumu),
  jaunu novatorisku uzņēmējdarbības modeļu un tehnoloģiju piemērošanu; |
| --- | --- |

c)

tehnoloģiskās inovācijas īstenošanu kolektīvās finansēšanas nozarē, tostarp
  nebanku finansēšanas metožu (ietverot sākotnējo virtuālās valūtas piedāvājumu),
  jaunu novatorisku uzņēmējdarbības modeļu un tehnoloģiju piemērošanu;

| d) | vai 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteiktā robežvērtība joprojām ir atbilstīga, lai īstenotu šajā regulā noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

d)

vai 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteiktā robežvērtība joprojām ir atbilstīga, lai īstenotu šajā regulā noteiktos mērķus;

| e) | sekas, kādas valstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas reglamentē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tirgvedības paziņojumus, ir uz pakalpojumu sniegšanas brīvību, konkurenci un ieguldītāju aizsardzību; |
| --- | --- |

e)

sekas, kādas valstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas reglamentē kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju tirgvedības paziņojumus, ir uz pakalpojumu sniegšanas brīvību, konkurenci un ieguldītāju aizsardzību;

| f) | administratīvo sankciju piemērošanu un jo īpaši nepieciešamību vēl vairāk saskaņot administratīvos sodus, kas paredzēti par šīs regulas noteikumu pārkāpumu; |
| --- | --- |

f)

administratīvo sankciju piemērošanu un jo īpaši nepieciešamību vēl vairāk saskaņot administratīvos sodus, kas paredzēti par šīs regulas noteikumu pārkāpumu;

| g) | nepieciešamību un samērīgumu noteikt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem pienākumus par atbilstību valsts noteikumiem, ar kuriem īsteno Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma finansēšanu, un pievienot šādus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējus atbildīgo subjektu sarakstam Direktīvas (ES) 2015/849 nolūkā; |
| --- | --- |

g)

nepieciešamību un samērīgumu noteikt kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem pienākumus par atbilstību valsts noteikumiem, ar kuriem īsteno Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma finansēšanu, un pievienot šādus kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējus atbildīgo subjektu sarakstam Direktīvas (ES) 2015/849 nolūkā;

| h) | vai ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, to attiecinot arī uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

h)

vai ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, to attiecinot arī uz trešām valstīm;

| i) | sadarbību starp EVTI un valstu kompetentajām iestādēm un EVTI, kā arī valstu kompetento iestāžu kā šīs regulas uzraudzības iestāžu piemērotību; |
| --- | --- |

i)

sadarbību starp EVTI un valstu kompetentajām iestādēm un EVTI, kā arī valstu kompetento iestāžu kā šīs regulas uzraudzības iestāžu piemērotību;

| j) | iespēju ieviest īpašus pasākumus šajā regulā, lai veicinātu ilgtspējīgus un inovatīvus kolektīvās finansēšanas projektus, kā arī ES fondu izmantošanu. |
| --- | --- |

j)

iespēju ieviest īpašus pasākumus šajā regulā, lai veicinātu ilgtspējīgus un inovatīvus kolektīvās finansēšanas projektus, kā arī ES fondu izmantošanu.

38.a pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 2017/1129

Regulas (ES) Nr. 2017/1129 1. panta 4. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

| “(k) | kolektīvās finansēšanas piedāvājums, ko sniedz Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs Regulas (ES) Nr. .../...
   (*3)

  3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ar nosacījumu, ka tas nepārsniedz šīs regulas 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteikto robežvērtību.” |
| --- | --- |

“(k)

kolektīvās finansēšanas piedāvājums, ko sniedz Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējs Regulas (ES) Nr. .../...
   (*3)

  3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ar nosacījumu, ka tas nepārsniedz šīs regulas 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteikto robežvērtību.”

39. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ... [Publications Office please insert 12 months from entry into force].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C , , . lpp.

1

(2)  OV C , , . lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

7

(8)  COM(2017)0340, Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par novērtējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riskiem, kuri skar iekšējo tirgu un attiecas uz pārrobežu darbībām.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

10

(11)  OV L 297, 7.11.2013., 107. lpp.

11

(*3)  
  OV: lūgums ievietot šīs regulas numuru un publikācijas atsauci.

*3

OV: lūgums ievietot šīs regulas numuru un publikācijas atsauci.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/563 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/563

---

P8_TA(2019)0302

Finanšu instrumentu tirgi: kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēji ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (COM(2018)0099 – C8-0102/2018 – 2018/0047(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0099), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0099),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0102/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0102/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0362/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0362/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 367, 10.10.2018., 65. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0047

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Kolektīvā finansēšana ir
  finanšu tehnoloģijas risinājumus, kas MVU un jo īpaši jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem nodrošina alternatīvu piekļuvi finansējumam, lai Savienībā veicinātu inovatīvu uzņēmējdarbību
  un tādējādi
  stiprinātu
  kapitāla tirgu
  savienību
  .
  Tas savukārt veicina diversificētākas finanšu sistēmas izveidi, kas ir mazāk atkarīga no banku finansējuma, un līdz ar to mazina sistēmisko un koncentrācijas risku. Citas priekšrocības, ko sniedz inovatīvas uzņēmējdarbības veicināšana ar kolektīvās finansēšanas palīdzību, ir iesaldēta kapitāla atbrīvošana investēšanai jaunos un inovatīvos projektos, resursu efektīvas sadales paātrināšana un aktīvu diversifikācija. |
| --- | --- |

(1)

Kolektīvā finansēšana ir
  finanšu tehnoloģijas risinājumus, kas MVU un jo īpaši jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem nodrošina alternatīvu piekļuvi finansējumam, lai Savienībā veicinātu inovatīvu uzņēmējdarbību
  un tādējādi
  stiprinātu
  kapitāla tirgu
  savienību
  .
  Tas savukārt veicina diversificētākas finanšu sistēmas izveidi, kas ir mazāk atkarīga no banku finansējuma, un līdz ar to mazina sistēmisko un koncentrācijas risku. Citas priekšrocības, ko sniedz inovatīvas uzņēmējdarbības veicināšana ar kolektīvās finansēšanas palīdzību, ir iesaldēta kapitāla atbrīvošana investēšanai jaunos un inovatīvos projektos, resursu efektīvas sadales paātrināšana un aktīvu diversifikācija.

| (2) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) XXX/XXX (3) juridiskās personas var izvēlēties iesniegt
  valsts kompetentajai iestādei
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja atļaujas pieteikumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) XXX/XXX (3) juridiskās personas var izvēlēties iesniegt
  valsts kompetentajai iestādei
  kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja atļaujas pieteikumu.

| (3) | Regulā (ES) XXX/XXXX [Regula par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem] ir paredzētas vienotas, samērīgas un tieši piemērojamas prasības attiecībā uz darbības atļaujas izsniegšanu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem un to uzraudzību ▌. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (ES) XXX/XXXX [Regula par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem] ir paredzētas vienotas, samērīgas un tieši piemērojamas prasības attiecībā uz darbības atļaujas izsniegšanu kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem un to uzraudzību ▌.

| (4) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz personām un darbības veidiem, kuri ietilpst attiecīgi Regulas (ES) XXX/XXXX un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (4) tvērumā, un lai novērstu to, ka vienam un tam pašam darbības veidam Savienības ietvaros ir nepieciešamas dažādas atļaujas, juridiskās personas, kurām izsniegta kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja atļauja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. XXX/XXXX [Regula par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem], būtu jāizslēdz no Direktīvas 2014/65/ES darbības jomas. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz personām un darbības veidiem, kuri ietilpst attiecīgi Regulas (ES) XXX/XXXX un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (4) tvērumā, un lai novērstu to, ka vienam un tam pašam darbības veidam Savienības ietvaros ir nepieciešamas dažādas atļaujas, juridiskās personas, kurām izsniegta kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja atļauja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. XXX/XXXX [Regula par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem], būtu jāizslēdz no Direktīvas 2014/65/ES darbības jomas.

| (5) | Tā kā šajā direktīvā paredzētais grozījums ir tieši saistīts ar Regulu (ES) XXX/XXXX [Regula par kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem Eiropas Savienībā], diena, no kuras dalībvalstīm jāpiemēro savi tiesību akti, ar kuriem transponē šo grozījumu, būtu jāatliek, lai tas sakristu ar minētajā regulā minēto piemērošanas sākumdienu. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā šajā direktīvā paredzētais grozījums ir tieši saistīts ar Regulu (ES) XXX/XXXX [Regula par kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem Eiropas Savienībā], diena, no kuras dalībvalstīm jāpiemēro savi tiesību akti, ar kuriem transponē šo grozījumu, būtu jāatliek, lai tas sakristu ar minētajā regulā minēto piemērošanas sākumdienu.

| (5a) | Privātie ieguldītāji izmanto virtuālās valūtas kā citu aktīvu aizstājējus. Atšķirībā no citiem finanšu instrumentiem virtuālās valūtas pašlaik lielākoties netiek reglamentētas. Līdz ar to virtuālo valūtu tirgi nav pārredzami, var tikt pakļauti tirgus ļaunprātīgai izmantošanai un tajos trūkst ieguldītāju pamataizsardzība. Komisijai būtu pastāvīgi jāuzrauga virtuālās valūtas un jāierosina skaidri norādījumi, kuros būtu izklāstīti nosacījumi, ar kādiem virtuālās valūtas varētu tikt klasificētas kā finanšu instrumenti, un nepieciešamības gadījumā finanšu instrumentu sarakstam jāpievieno virtuālās valūtas kā jauna kategorija. Ja Komisija secina, ka ir lietderīgi regulēt virtuālās valūtas, tai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgs priekšlikums. |
| --- | --- |

(5a)

Privātie ieguldītāji izmanto virtuālās valūtas kā citu aktīvu aizstājējus. Atšķirībā no citiem finanšu instrumentiem virtuālās valūtas pašlaik lielākoties netiek reglamentētas. Līdz ar to virtuālo valūtu tirgi nav pārredzami, var tikt pakļauti tirgus ļaunprātīgai izmantošanai un tajos trūkst ieguldītāju pamataizsardzība. Komisijai būtu pastāvīgi jāuzrauga virtuālās valūtas un jāierosina skaidri norādījumi, kuros būtu izklāstīti nosacījumi, ar kādiem virtuālās valūtas varētu tikt klasificētas kā finanšu instrumenti, un nepieciešamības gadījumā finanšu instrumentu sarakstam jāpievieno virtuālās valūtas kā jauna kategorija. Ja Komisija secina, ka ir lietderīgi regulēt virtuālās valūtas, tai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgs priekšlikums.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 1. punktu papildina ar šādu p) apakšpunktu:

| “(p) | kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) XXX/XXX (*1) 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā
  , un juridiskām personām, kuras sniedz kolektīvas finansēšanas pakalpojumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar nosacījumu, ka tie ir zem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) XXX/XXX* 2. panta d) punktā noteiktās robežvērtības
  . |
| --- | --- |

“(p)

kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) XXX/XXX (*1) 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā
  , un juridiskām personām, kuras sniedz kolektīvas finansēšanas pakalpojumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar nosacījumu, ka tie ir zem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) XXX/XXX* 2. panta d) punktā noteiktās robežvērtības
  .

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz ... [PB: seši mēneši no Kolektīvās finansēšanas regulas stāšanās spēkā] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

Dalībvalstis minētos aktus piemēro no ... [PB: Kolektīvās finansēšanas regulas piemērošanas sākumdiena].

2.   Dalībvalstis dara Komisijai un EVTI zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [..], [..], [..]. lpp.

1

(2)  OV C [..], [..], [..]. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) XXX/XXX par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem (OV L [...], [...], [...]. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar kuru groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

4

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/566 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/566

---

P8_TA(2019)0303

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (COM(2018)0372 – C8-0227/2018 – 2018/0197(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0372), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0372),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177., 178. un 349. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0227/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177., 178. un 349. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0227/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0094/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0094/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 90. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 115. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0197

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 177. panta otro daļu un 178. un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem un mazāk labvēlīgo reģionu atpalicību, īpašu uzmanību veltot tiem mazāk labvēlīgajiem reģioniem, kuros pastāvīgi ir ļoti nelabvēlīgi dabas apstākļi vai nelabvēlīga demogrāfiskā situācija, piemēram, vistālāk ziemeļos esošajiem reģioniem ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu un salu, kalnu un pierobežu reģioniem. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem un mazāk labvēlīgo reģionu atpalicību, īpašu uzmanību veltot tiem mazāk labvēlīgajiem reģioniem, kuros pastāvīgi ir ļoti nelabvēlīgi dabas apstākļi vai nelabvēlīga demogrāfiskā situācija, piemēram, vistālāk ziemeļos esošajiem reģioniem ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu un salu, kalnu un pierobežu reģioniem.

| (2) | Kohēzijas fonds tika izveidots, lai palīdzētu sasniegt vispārējo mērķi stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā, sniedzot finansiālu ieguldījumu tādās jomās kā vide un Eiropas tīkliem transporta infrastruktūras tīkli (“TEN-T”), kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (4). |
| --- | --- |

(2)

Kohēzijas fonds tika izveidots, lai palīdzētu sasniegt vispārējo mērķi stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā, sniedzot finansiālu ieguldījumu tādās jomās kā vide un Eiropas tīkliem transporta infrastruktūras tīkli (“TEN-T”), kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (4).

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/XXX [jaunā KNR] (5) ir noteikti kopīgi noteikumi, kas piemērojami dažādiem fondiem, tostarp Eiropas Reģionālās attīstības fondam (“ERAF”), Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), ,
  Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA),
  Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam (“BMVI”), kuri darbojas saskaņā ar vienotu satvaru (“fondi”). [Gr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/XXX [jaunā KNR] (5) ir noteikti kopīgi noteikumi, kas piemērojami dažādiem fondiem, tostarp Eiropas Reģionālās attīstības fondam (“ERAF”), Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), ,
  Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA),
  Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam (“BMVI”), kuri darbojas saskaņā ar vienotu satvaru (“fondi”). [Gr. 1]

| (3a) | Dalībvalstis un Komisija nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Kohēzijas fondu (KF), Eiropas Sociālās attīstības fondu+ (ESF+), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) un Eiropas Lauksaimniecības attīstības fondu (ELFLA), lai tie varētu viens otru papildināt, ja tas ir nepieciešams no projektu sekmīgas izstrādes viedokļa. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(3a)

Dalībvalstis un Komisija nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Kohēzijas fondu (KF), Eiropas Sociālās attīstības fondu+ (ESF+), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) un Eiropas Lauksaimniecības attīstības fondu (ELFLA), lai tie varētu viens otru papildināt, ja tas ir nepieciešams no projektu sekmīgas izstrādes viedokļa. [Gr. 2]

| (4) | Lai vienkāršotu ERAF un Kohēzijas fondam 2014.–2020. gada plānošanas periodā piemērojamos noteikumus, abiem fondiem piemērojamie noteikumi būtu jānosaka vienā regulā. |
| --- | --- |

(4)

Lai vienkāršotu ERAF un Kohēzijas fondam 2014.–2020. gada plānošanas periodā piemērojamos noteikumus, abiem fondiem piemērojamie noteikumi būtu jānosaka vienā regulā.

| (5) | Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu
  un Eiropas Sociālo tiesību pīlāru
  , ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanā būtu jāievēro horizontālie principi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām noteiktie pienākumi

  un Komisijai būtu jācenšas novērst sociālo
  un jānodrošina pieejamība saskaņā ar konvencijas 9. pantu

  ienākumu nevienlīdzību, turpināt cīņu pret nabadzību, veicināt
  un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu

  saglabāt tādu kvalitatīvu darbvietu izveidi
  ,
  kurās ievēro visas saistītās tiesības,
  un pakalpojumu pieejamības prasības. Dalībvalstīm

  nodrošināt, ka ar ERAF
  un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot

  Kohēzijas fonda palīdzību sekmē visu personu vienādas iespējas
  ,
  apkarojot
  diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.
  Ar fondu līdzekļiem papildus tam būtu jāveicina arī pāreja
  no
  iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā, jo īpaši personām, kuras saskaras ar multiplo diskrimināciju. Ar

  No fondu līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt pasākumus, kas veicina jebkādu segregāciju. ERAF un Kohēzijas fonda mērķi būtu jāsasniedz ilgtspējīgas attīstības ietvarā

  Ieguldījumiem no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), panākot sinerģiju ar ESF+, būtu jāveicina sociālās iekļaušanas veicināšana
  un atbilstoši Savienības centieniem saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti,

  nabadzības apkarošana
  , kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”. Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, nodrošina, ka darbības, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir saderīgas ar valsts atbalsta noteikumiem, kas noteikti LESD 107. un 108. pantā.

  arī iedzīvotāju dzīves kvalitātes palielināšana saskaņā ar pienākumiem, kas ir paredzēti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām un ANO Konvencijā par bērna tiesībām (UNCRC)
  ,
  lai sekmētu bērnu tiesību ievērošanu
  . [Gr. 3] |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu
  un Eiropas Sociālo tiesību pīlāru
  , ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanā būtu jāievēro horizontālie principi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām noteiktie pienākumi

  un Komisijai būtu jācenšas novērst sociālo
  un jānodrošina pieejamība saskaņā ar konvencijas 9. pantu

  ienākumu nevienlīdzību, turpināt cīņu pret nabadzību, veicināt
  un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu

  saglabāt tādu kvalitatīvu darbvietu izveidi
  ,
  kurās ievēro visas saistītās tiesības,
  un pakalpojumu pieejamības prasības. Dalībvalstīm

  nodrošināt, ka ar ERAF
  un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot

  Kohēzijas fonda palīdzību sekmē visu personu vienādas iespējas
  ,
  apkarojot
  diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.
  Ar fondu līdzekļiem papildus tam būtu jāveicina arī pāreja
  no
  iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā, jo īpaši personām, kuras saskaras ar multiplo diskrimināciju. Ar

  No fondu līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt pasākumus, kas veicina jebkādu segregāciju. ERAF un Kohēzijas fonda mērķi būtu jāsasniedz ilgtspējīgas attīstības ietvarā

  Ieguldījumiem no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), panākot sinerģiju ar ESF+, būtu jāveicina sociālās iekļaušanas veicināšana
  un atbilstoši Savienības centieniem saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti,

  nabadzības apkarošana
  , kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”. Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, nodrošina, ka darbības, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir saderīgas ar valsts atbalsta noteikumiem, kas noteikti LESD 107. un 108. pantā.

  arī iedzīvotāju dzīves kvalitātes palielināšana saskaņā ar pienākumiem, kas ir paredzēti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām un ANO Konvencijā par bērna tiesībām (UNCRC)
  ,
  lai sekmētu bērnu tiesību ievērošanu
  . [Gr. 3]

| (6) | ERAF noteikumiem ir jāaptver gan atbalsts mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, gan atbalsts mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) (“ETS/Interreg”). |
| --- | --- |

(6)

ERAF noteikumiem ir jāaptver gan atbalsts mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, gan atbalsts mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) (“ETS/Interreg”).

| (7) | Lai noskaidrotu, kādu veidu darbības drīkst atbalstīt no ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļiem, būtu jānosaka konkrēti politikas mērķi, saskaņā ar kuriem sniedz atbalstu no šiem fondiem, un tādējādi tiks nodrošināts, ka tie palīdz sasniegt vienu vai vairākus kopīgos politikas mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/xxx [jaunā KNR] 4. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(7)

Lai noskaidrotu, kādu veidu darbības drīkst atbalstīt no ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļiem, būtu jānosaka konkrēti politikas mērķi, saskaņā ar kuriem sniedz atbalstu no šiem fondiem, un tādējādi tiks nodrošināts, ka tie palīdz sasniegt vienu vai vairākus kopīgos politikas mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/xxx [jaunā KNR] 4. panta 1. punktā.

| (8) | Savienotības līmenis pasaulē arvien pieaug, un, ņemot vērā
  iekšējo un ārējo
  demogrāfisko un migrācijas dinamiku, ir skaidrs, ka Savienības migrācijas politikai ir vajadzīga vienota pieeja, kas
  būtu
  balstīta dažādo finansēšanas instrumentu sinerģijās

  sinerģijā
  un savstarpējā papildināmībā.
  ERAF darbībā lielāka vērība ir jāpievērš demogrāfiskajām pārmaiņām kā vienai no galvenajām problēmām un prioritārajām jomām programmu izstrādē un īstenošanā.
  Lai nodrošinātu saskaņotu, stingru

  spēcīgu
  un konsekventu atbalstu dalībvalstu solidaritātes un atbildības dalīšanas

  solidaritātei un atbildībai, kā arī dalībvalstu kopīgajiem
  centieniem migrācijas pārvaldībā, no ERAF būtu jāatbalsta

  kohēzijas politika varētu sekmēt to bēgļu un
  migrantu ilgtermiņa

  integrācijas procesus, kuriem piemēro starptautisko aizsardzību, pieņemot pieeju, kuras mērķis būtu aizsargāt viņu cieņu un tiesības, cita starpā ņemot vērā
  integrācijas sekmēšana.

  un vietējās ekonomikas izaugsmes savstarpēji pastiprinošās attiecības, jo īpaši nodrošinot infrastruktūras atbalstu pilsētām un vietējām pašvaldībām, kas ir iesaistītas integrācijas politikas īstenošanā; [Gr. 4] |
| --- | --- |

(8)

Savienotības līmenis pasaulē arvien pieaug, un, ņemot vērā
  iekšējo un ārējo
  demogrāfisko un migrācijas dinamiku, ir skaidrs, ka Savienības migrācijas politikai ir vajadzīga vienota pieeja, kas
  būtu
  balstīta dažādo finansēšanas instrumentu sinerģijās

  sinerģijā
  un savstarpējā papildināmībā.
  ERAF darbībā lielāka vērība ir jāpievērš demogrāfiskajām pārmaiņām kā vienai no galvenajām problēmām un prioritārajām jomām programmu izstrādē un īstenošanā.
  Lai nodrošinātu saskaņotu, stingru

  spēcīgu
  un konsekventu atbalstu dalībvalstu solidaritātes un atbildības dalīšanas

  solidaritātei un atbildībai, kā arī dalībvalstu kopīgajiem
  centieniem migrācijas pārvaldībā, no ERAF būtu jāatbalsta

  kohēzijas politika varētu sekmēt to bēgļu un
  migrantu ilgtermiņa

  integrācijas procesus, kuriem piemēro starptautisko aizsardzību, pieņemot pieeju, kuras mērķis būtu aizsargāt viņu cieņu un tiesības, cita starpā ņemot vērā
  integrācijas sekmēšana.

  un vietējās ekonomikas izaugsmes savstarpēji pastiprinošās attiecības, jo īpaši nodrošinot infrastruktūras atbalstu pilsētām un vietējām pašvaldībām, kas ir iesaistītas integrācijas politikas īstenošanā; [Gr. 4]

| (9) | Lai atbalstītu dalībvalstu un reģionu centienus
  samazināt attīstības līmeņa atšķirības un saskaņot ES reģionu dažādās situācijas,
  stāties pretī
  sociālajām atšķirībām,
  jaunajiem pārbaudījumiem un nodrošināt
  iekļaujošas sabiedrības un
  augstu drošības līmeni saviem iedzīvotājiem, un lai novērstu
  marginalizāciju un
  radikalizāciju, ar ERAF investīcijām būtu jāpalīdz uzturēt drošību apgabalos, kur ir vajadzība nodrošināt drošu
  , mūsdienīgu, pieejamu
  un aizsargātu publisko telpu un kritisko infrastruktūru, (piemēram,
  komunikāciju, sabiedriskā
  transporta un enerģētikas infrastruktūru
  un vispārējus un kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus, kas ir būtiski, lai novērstu reģionālās un sociālās atšķirības, sekmētu sociālo kohēziju un reģionālo attīstību un mudinātu uzņēmumus un cilvēkus palikt savos novados
  ,) taču vienlaikus jāizmanto sinerģija un papildināmība ar citām Savienības rīcībpolitikām. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(9)

Lai atbalstītu dalībvalstu un reģionu centienus
  samazināt attīstības līmeņa atšķirības un saskaņot ES reģionu dažādās situācijas,
  stāties pretī
  sociālajām atšķirībām,
  jaunajiem pārbaudījumiem un nodrošināt
  iekļaujošas sabiedrības un
  augstu drošības līmeni saviem iedzīvotājiem, un lai novērstu
  marginalizāciju un
  radikalizāciju, ar ERAF investīcijām būtu jāpalīdz uzturēt drošību apgabalos, kur ir vajadzība nodrošināt drošu
  , mūsdienīgu, pieejamu
  un aizsargātu publisko telpu un kritisko infrastruktūru, (piemēram,
  komunikāciju, sabiedriskā
  transporta un enerģētikas infrastruktūru
  un vispārējus un kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus, kas ir būtiski, lai novērstu reģionālās un sociālās atšķirības, sekmētu sociālo kohēziju un reģionālo attīstību un mudinātu uzņēmumus un cilvēkus palikt savos novados
  ,) taču vienlaikus jāizmanto sinerģija un papildināmība ar citām Savienības rīcībpolitikām. [Gr. 5]

| (10) | Turklāt ERAF investīcijām būtu jāpalīdz izveidot visaptverošu un ātrdarbīgu digitālo infrastruktūru tīklu
  visā Savienībā, tajā skaitā lauku apvidos, kur tā būtiski sekmē mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darbību,
  un veicināt tīru

  nepiesārņojošu
  un ilgtspējīgu multimodālo mobilitāti, pilsētās.

  galveno uzsveru liekot uz pārvietošanos kājām, riteņbraukšanu, sabiedrisko transportu un koplietošanas mobilitāti
  . [Gr. 6] |
| --- | --- |

(10)

Turklāt ERAF investīcijām būtu jāpalīdz izveidot visaptverošu un ātrdarbīgu digitālo infrastruktūru tīklu
  visā Savienībā, tajā skaitā lauku apvidos, kur tā būtiski sekmē mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darbību,
  un veicināt tīru

  nepiesārņojošu
  un ilgtspējīgu multimodālo mobilitāti, pilsētās.

  galveno uzsveru liekot uz pārvietošanos kājām, riteņbraukšanu, sabiedrisko transportu un koplietošanas mobilitāti
  . [Gr. 6]

| (10a) | Daudzas no lielākajām problēmām Eiropā aizvien vairāk skar sociāli atstumtas romu kopienas, kas bieži vien dzīvo visnelabvēlīgākajā situācijā esošajos mikroreģionos, kuriem nav nekaitīga un pieejama dzeramā ūdens, kanalizācijas un elektrības un kuriem nav transporta iespēju, digitālās savienotības, atjaunojamo energoresursu sistēmu un noturības pret katastrofām. Tādēļ ERAF-KF veicina romu dzīves apstākļu uzlabošanu un viņu kā ES pilsoņu patiesā potenciāla īstenošanu, un dalībvalstis nodrošina, ka visu piecu ERAF-KF politikas virzienu mērķu priekšrocības var izmantot arī romi. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(10a)

Daudzas no lielākajām problēmām Eiropā aizvien vairāk skar sociāli atstumtas romu kopienas, kas bieži vien dzīvo visnelabvēlīgākajā situācijā esošajos mikroreģionos, kuriem nav nekaitīga un pieejama dzeramā ūdens, kanalizācijas un elektrības un kuriem nav transporta iespēju, digitālās savienotības, atjaunojamo energoresursu sistēmu un noturības pret katastrofām. Tādēļ ERAF-KF veicina romu dzīves apstākļu uzlabošanu un viņu kā ES pilsoņu patiesā potenciāla īstenošanu, un dalībvalstis nodrošina, ka visu piecu ERAF-KF politikas virzienu mērķu priekšrocības var izmantot arī romi. [Gr. 7]

| (11) | Izejot no LESD noteiktā Kohēzijas fonda vispārējā mērķa, ir stingri jānosaka konkrētie mērķi, kuru sasniegšana būtu jāatbalsta no Kohēzijas fonda līdzekļiem. |
| --- | --- |

(11)

Izejot no LESD noteiktā Kohēzijas fonda vispārējā mērķa, ir stingri jānosaka konkrētie mērķi, kuru sasniegšana būtu jāatbalsta no Kohēzijas fonda līdzekļiem.

| (12) | Lai
  veicinātu pienācīgu pārvaldību, izpildi, pārrobežu sadarbību un paraugprakses un inovāciju izplatīšanu pārdomātas specializācijas un aprites ekonomikas jomā,
  kopumā uzlabotu

  uzlabotu
  iestāžu administratīvās spējas un pārvaldību dalībvalstīs, kuras īsteno

  tostarp reģionālā un vietējā līmenī, attiecībā uz daudzlīmeņu pārvaldības principiem, īstenojot
  mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmas, attiecībā uz visiem konkrētajiem mērķiem ir svarīgi paredzēt atbalsta pasākumus.

  ir nepieciešams veicināt strukturālus administratīvas spēcināšanaspasākumus, lai atbalstītu visus konkrētos mērķus
  .
  Pamatojoties uz izmērāmiem mērķiem un minētos pasākumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem darot zināmus kā līdzekli, ar ko vienkāršo un samazina atbalstu saņēmējiem un vadošajām iestādēm uzlikto administratīvo slogu, ar tiem ir iespējams panākt pareizo līdzsvaru starp politikas orientāciju uz rezultātiem un pārbaužu un kontroles līmeni. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(12)

Lai
  veicinātu pienācīgu pārvaldību, izpildi, pārrobežu sadarbību un paraugprakses un inovāciju izplatīšanu pārdomātas specializācijas un aprites ekonomikas jomā,
  kopumā uzlabotu

  uzlabotu
  iestāžu administratīvās spējas un pārvaldību dalībvalstīs, kuras īsteno

  tostarp reģionālā un vietējā līmenī, attiecībā uz daudzlīmeņu pārvaldības principiem, īstenojot
  mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmas, attiecībā uz visiem konkrētajiem mērķiem ir svarīgi paredzēt atbalsta pasākumus.

  ir nepieciešams veicināt strukturālus administratīvas spēcināšanaspasākumus, lai atbalstītu visus konkrētos mērķus
  .
  Pamatojoties uz izmērāmiem mērķiem un minētos pasākumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem darot zināmus kā līdzekli, ar ko vienkāršo un samazina atbalstu saņēmējiem un vadošajām iestādēm uzlikto administratīvo slogu, ar tiem ir iespējams panākt pareizo līdzsvaru starp politikas orientāciju uz rezultātiem un pārbaužu un kontroles līmeni. [Gr. 8]

| (13) | Lai veicinātu un sekmētu sadarbības pasākumus mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās, ir jāuzlabo sadarbības pasākumi ar partneriem
  , tostarp ar vietējā un reģionālā līmeņa partneriem,
  kādā dalībvalstī vai starp dažādām dalībvalstīm attiecībā uz visu konkrēto mērķu sakarā sniegto atbalstu. Šāda uzlabota sadarbība papildina sadarbību saskaņā ar ETC/Interreg, un tai jo īpaši būtu jāatbalsta sadarbība starp strukturētām partnerībām nolūkā īstenot Komisijas paziņojumā “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei” (6) minētās reģionālās stratēģijas. Tāpēc partneri var būt no jebkura Savienības reģiona, tai skaitā arī no pārrobežu reģioniem un reģioniem, ko

  kurus
  pilnībā aptver
  Eiropas teritoriālās sadarbības grupa,
  makroreģionāla vai jūras baseina stratēģija vai šo abu stratēģiju kombinācija. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(13)

Lai veicinātu un sekmētu sadarbības pasākumus mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās, ir jāuzlabo sadarbības pasākumi ar partneriem
  , tostarp ar vietējā un reģionālā līmeņa partneriem,
  kādā dalībvalstī vai starp dažādām dalībvalstīm attiecībā uz visu konkrēto mērķu sakarā sniegto atbalstu. Šāda uzlabota sadarbība papildina sadarbību saskaņā ar ETC/Interreg, un tai jo īpaši būtu jāatbalsta sadarbība starp strukturētām partnerībām nolūkā īstenot Komisijas paziņojumā “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei” (6) minētās reģionālās stratēģijas. Tāpēc partneri var būt no jebkura Savienības reģiona, tai skaitā arī no pārrobežu reģioniem un reģioniem, ko

  kurus
  pilnībā aptver
  Eiropas teritoriālās sadarbības grupa,
  makroreģionāla vai jūras baseina stratēģija vai šo abu stratēģiju kombinācija. [Gr. 9]

| (13a) | Nākotnes kohēzijas politikā var pienācīgi ņemt vērā un ar šo politiku var atbalstīt Savienības reģionus, kurus visvairāk ietekmē Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, jo īpaši tos, kuri izstāšanās rezultātā turpmāk atradīsies pie Savienības ārējās jūras vai sauszemes robežas. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(13a)

Nākotnes kohēzijas politikā var pienācīgi ņemt vērā un ar šo politiku var atbalstīt Savienības reģionus, kurus visvairāk ietekmē Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, jo īpaši tos, kuri izstāšanās rezultātā turpmāk atradīsies pie Savienības ārējās jūras vai sauszemes robežas. [Gr. 10]

| (14) | ERAF un Kohēzijas fonda mērķi būtu jāsasniedz saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības apsvērumiem, jo īpaši ņemot vērā ļoti svarīgo cīņu pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kā arī atbilstoši Savienības centieniem sekmēt mērķa saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti īstenošanu, kā ir noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ievērojot principu “piesārņotājs maksā”, kā arī galvenokārt cenšoties novērst nabadzību un nevienlīdzību un nodrošinot taisnīgu pāreju uz sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku, īstenojot līdzdalības pieeju sadarbībā ar attiecīgajām publiskajām iestādēm, ekonomikas un sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.
  Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā

  un bioloģiskās daudzveidības zudumu
  ,
  lai sekmētu
  to apliecina

  nepieciešamo darbību finansēšanu, kas ir jāveic ES, dalībvalstu un vietējā līmenī, lai saskaņā ar
  Savienības saistības īstenot

  saistībām izpildītu
  Parīzes nolīgumu un apņemšanās

  pienākumu
  sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus,
  kā arī garantēt integrētu katastrofu novēršanas atbalstu, kurā būtu apvienoti gan noturība, gan riska novēršana, gan gatavība un reakcija,
  fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un
  bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, cenšoties
  panākt, ka no ES budžeta kopumā 25 %

  30
  % izdevumu palīdz sasniegt klimatiskos mērķus. Sagaidāms, ka

  Fondiem visās Savienības teritorijās ir būtiski jāveicina aprites un mazoglekļa ekonomikas ieviešana, pilnībā iestrādājot reģionālo aspektu. Īstenojot
  ERAF darbībās

  darbības,
  klimatisko mērķu veicināšanai tiks novirzīti 30 %

  sasniegšanai būtu jānovirza vismaz 35
   % no visa ERAF finansējuma. Savukārt

  Savukārt, īstenojot
  Kohēzijas fonda darbībās

  darbības,
  sagaidāms, ka klimatisko mērķu veicināšanai

  īstenošanai
  tiks novirzīti 37 %

  40
   % no visa Kohēzijas fonda finansējuma.
  Šie procenti būtu jāievēro visā plānošanas periodā. Tādēļ attiecīgās darbības tiks apzinātas šo fondu sagatavošanas un īstenošanas laikā, un tās tiks pārskatītas attiecīgajos novērtēšanas un pārskatīšanas procesos. Šīs darbības un finanšu piešķīrums, kas ir paredzēts to īstenošanai, ir jāiekļauj valstu integrētajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2018/xxx [jaunā KNR] IV pielikumu, kā arī ilgtermiņa renovācijas stratēģiju, kas ir izveidota saskaņā ar pārskatīto Direktīva par ēku energoefektivitāti (ES) 2018/844, lai līdz 2050. gadam palīdzētu izveidot dekarbonizētu ēku fondu, un kas ir pievienota programmām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš nozarēm, kas rada lielas oglekļa emisijas un saskaras ar problēmām, kuras rada dekarbonizācijas saistības, nolūkā palīdzēt tām īstenot stratēģijas, kas atbilstu Savienības klimata saistībām un ir noteiktas valstu integrētajos enerģētikas un klimata plānos un ir paredzētas ETS Direktīvā 2018/410, un ir jāaizsargā darba ņēmēji — cita starpā ar apmācības un pārkvalifikācijas iespēju palīdzību. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(14)

ERAF un Kohēzijas fonda mērķi būtu jāsasniedz saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības apsvērumiem, jo īpaši ņemot vērā ļoti svarīgo cīņu pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kā arī atbilstoši Savienības centieniem sekmēt mērķa saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti īstenošanu, kā ir noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ievērojot principu “piesārņotājs maksā”, kā arī galvenokārt cenšoties novērst nabadzību un nevienlīdzību un nodrošinot taisnīgu pāreju uz sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku, īstenojot līdzdalības pieeju sadarbībā ar attiecīgajām publiskajām iestādēm, ekonomikas un sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.
  Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā

  un bioloģiskās daudzveidības zudumu
  ,
  lai sekmētu
  to apliecina

  nepieciešamo darbību finansēšanu, kas ir jāveic ES, dalībvalstu un vietējā līmenī, lai saskaņā ar
  Savienības saistības īstenot

  saistībām izpildītu
  Parīzes nolīgumu un apņemšanās

  pienākumu
  sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus,
  kā arī garantēt integrētu katastrofu novēršanas atbalstu, kurā būtu apvienoti gan noturība, gan riska novēršana, gan gatavība un reakcija,
  fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un
  bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, cenšoties
  panākt, ka no ES budžeta kopumā 25 %

  30
  % izdevumu palīdz sasniegt klimatiskos mērķus. Sagaidāms, ka

  Fondiem visās Savienības teritorijās ir būtiski jāveicina aprites un mazoglekļa ekonomikas ieviešana, pilnībā iestrādājot reģionālo aspektu. Īstenojot
  ERAF darbībās

  darbības,
  klimatisko mērķu veicināšanai tiks novirzīti 30 %

  sasniegšanai būtu jānovirza vismaz 35
   % no visa ERAF finansējuma. Savukārt

  Savukārt, īstenojot
  Kohēzijas fonda darbībās

  darbības,
  sagaidāms, ka klimatisko mērķu veicināšanai

  īstenošanai
  tiks novirzīti 37 %

  40
   % no visa Kohēzijas fonda finansējuma.
  Šie procenti būtu jāievēro visā plānošanas periodā. Tādēļ attiecīgās darbības tiks apzinātas šo fondu sagatavošanas un īstenošanas laikā, un tās tiks pārskatītas attiecīgajos novērtēšanas un pārskatīšanas procesos. Šīs darbības un finanšu piešķīrums, kas ir paredzēts to īstenošanai, ir jāiekļauj valstu integrētajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2018/xxx [jaunā KNR] IV pielikumu, kā arī ilgtermiņa renovācijas stratēģiju, kas ir izveidota saskaņā ar pārskatīto Direktīva par ēku energoefektivitāti (ES) 2018/844, lai līdz 2050. gadam palīdzētu izveidot dekarbonizētu ēku fondu, un kas ir pievienota programmām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš nozarēm, kas rada lielas oglekļa emisijas un saskaras ar problēmām, kuras rada dekarbonizācijas saistības, nolūkā palīdzēt tām īstenot stratēģijas, kas atbilstu Savienības klimata saistībām un ir noteiktas valstu integrētajos enerģētikas un klimata plānos un ir paredzētas ETS Direktīvā 2018/410, un ir jāaizsargā darba ņēmēji — cita starpā ar apmācības un pārkvalifikācijas iespēju palīdzību. [Gr. 11]

| (15) | Lai no ERAF līdzekļiem varētu atbalstīt ETS/Interreg gan ar investīcijām infrastruktūrā, gan ar saistītajām investīcijām, apmācības un integrācijas pasākumiem,
  administratīvo prasmju un kompetences uzlabošanas un attīstīšanas nolūkā
  ir jāparedz, ka no ERAF līdzekļiem drīkst atbalstīt arī darbības saskaņā ar ESF+ (izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [2018/XXX] [jaunais ESF+] (7)) konkrētajiem mērķiem. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(15)

Lai no ERAF līdzekļiem varētu atbalstīt ETS/Interreg gan ar investīcijām infrastruktūrā, gan ar saistītajām investīcijām, apmācības un integrācijas pasākumiem,
  administratīvo prasmju un kompetences uzlabošanas un attīstīšanas nolūkā
  ir jāparedz, ka no ERAF līdzekļiem drīkst atbalstīt arī darbības saskaņā ar ESF+ (izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [2018/XXX] [jaunais ESF+] (7)) konkrētajiem mērķiem. [Gr. 12]

| (16) | Lai pēc iespējas efektīvāk koncentrētu ierobežotu līdzekļu izmantošanu, ja attiecīga konkrētā mērķa ietvaros no ERAF līdzekļiem tiek atbalstītas produktīvas investīcijas, šāds atbalsts būtu jāpiešķir

  jāsniedz
  tikai mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”) Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (8) nozīmē, izņemot, ja investīcijas ietver sadarbību ar MVU pētniecības un inovācijas darbībās.

  un uzņēmumiem
  ,
  kas nav MVU
  ,
  neskarot darbvietas, kas ir saistītas
  ar
  to pašu vai līdzīgu uzņēmējdarbības jomu citos Eiropas reģionos Regulas (ES) ../.. [jauna KNR] 60. panta nozīmē
  . [Gr. 13] |
| --- | --- |

(16)

Lai pēc iespējas efektīvāk koncentrētu ierobežotu līdzekļu izmantošanu, ja attiecīga konkrētā mērķa ietvaros no ERAF līdzekļiem tiek atbalstītas produktīvas investīcijas, šāds atbalsts būtu jāpiešķir

  jāsniedz
  tikai mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”) Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (8) nozīmē, izņemot, ja investīcijas ietver sadarbību ar MVU pētniecības un inovācijas darbībās.

  un uzņēmumiem
  ,
  kas nav MVU
  ,
  neskarot darbvietas, kas ir saistītas
  ar
  to pašu vai līdzīgu uzņēmējdarbības jomu citos Eiropas reģionos Regulas (ES) ../.. [jauna KNR] 60. panta nozīmē
  . [Gr. 13]

| (17) | ERAF būtu jāpalīdz izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņu galvenās atšķirības un mazināt atšķirības starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem, kā arī mazināt atpalicību vismazāk attīstītajos reģionos, tostarp reģionos, kas saskaras ar grūtībām dekarbonizācijas saistību sakarā
  , pārejas periodā sniedzot finanšu atbalstu. Tam turklāt būtu jāsekmē noturība un jānovērš mazāk aizsargātu teritoriju lejupslīde
  . Tāpēc ERAF atbalsts saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” būtu jākoncentrē uz galvenajām Savienības prioritātēm, ievērojot Regulā (ES) 2018/xxx [jaunā KNR] noteiktos politikas mērķus. Tas nozīmē, ka ERAF finansējums būtu
  konkrēti
  jākoncentrē uz
  diviem
  politikas mērķiem “viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas

  inovatīvu, viedu un iekļaujošu ekonomisko attīstību un pārmaiņas, reģionālo savienotību tehnoloģiju jomā, attīstot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), savienotību
  un viedas ekonomiskās pārmaiņas”

  efektīvu publisko pārvaldi”
  un “zaļāka
  un noturīgāka
  Eiropa ar zemām oglekļa emisijām
  ikvienam
  , veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām un risku novēršanu un pārvaldību”
  , vienlaikus ņemot vērā kopējos tādas Eiropas politikas mērķus, kas ir saliedētāka un ir balstīta uz solidaritāti, tādējādi palīdzot samazināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo asimetriju
  . Minētā

  Šāda
  tematiskā koncentrācija būtu jāpanāk valstu līmenī, taču būtu jāparedz

  paredzot
  elastīguma iespēja

  rezerves
  individuālu programmu līmenī un starp trīs dalībvalstu grupām, kas izveidotas pēc attiecīgā valsts nacionālā kopienākuma.

  dažādām reģionu kategorijām
  ,
  ņemot vērā arī attīstības līmeņa atšķirības
  . Turklāt būtu sīki jānosaka metodika dalībvalstu

  reģionu
  klasificēšanai, ņemot vērā tālāko reģionu īpašo situāciju. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(17)

ERAF būtu jāpalīdz izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņu galvenās atšķirības un mazināt atšķirības starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem, kā arī mazināt atpalicību vismazāk attīstītajos reģionos, tostarp reģionos, kas saskaras ar grūtībām dekarbonizācijas saistību sakarā
  , pārejas periodā sniedzot finanšu atbalstu. Tam turklāt būtu jāsekmē noturība un jānovērš mazāk aizsargātu teritoriju lejupslīde
  . Tāpēc ERAF atbalsts saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” būtu jākoncentrē uz galvenajām Savienības prioritātēm, ievērojot Regulā (ES) 2018/xxx [jaunā KNR] noteiktos politikas mērķus. Tas nozīmē, ka ERAF finansējums būtu
  konkrēti
  jākoncentrē uz
  diviem
  politikas mērķiem “viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas

  inovatīvu, viedu un iekļaujošu ekonomisko attīstību un pārmaiņas, reģionālo savienotību tehnoloģiju jomā, attīstot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), savienotību
  un viedas ekonomiskās pārmaiņas”

  efektīvu publisko pārvaldi”
  un “zaļāka
  un noturīgāka
  Eiropa ar zemām oglekļa emisijām
  ikvienam
  , veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām un risku novēršanu un pārvaldību”
  , vienlaikus ņemot vērā kopējos tādas Eiropas politikas mērķus, kas ir saliedētāka un ir balstīta uz solidaritāti, tādējādi palīdzot samazināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo asimetriju
  . Minētā

  Šāda
  tematiskā koncentrācija būtu jāpanāk valstu līmenī, taču būtu jāparedz

  paredzot
  elastīguma iespēja

  rezerves
  individuālu programmu līmenī un starp trīs dalībvalstu grupām, kas izveidotas pēc attiecīgā valsts nacionālā kopienākuma.

  dažādām reģionu kategorijām
  ,
  ņemot vērā arī attīstības līmeņa atšķirības
  . Turklāt būtu sīki jānosaka metodika dalībvalstu

  reģionu
  klasificēšanai, ņemot vērā tālāko reģionu īpašo situāciju. [Gr. 14]

| (17a) | Lai nodrošinātu ERAF un KF līdzfinansēto ieguldījumu stratēģisko nozīmi, dalībvalstis varētu iesniegt pienācīgi pamatotu pieprasījumu pēc papildu elastīguma Stabilitātes un izaugsmes pakta pašreizējā regulējuma īstenošanā attiecībā uz publiskajiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(17a)

Lai nodrošinātu ERAF un KF līdzfinansēto ieguldījumu stratēģisko nozīmi, dalībvalstis varētu iesniegt pienācīgi pamatotu pieprasījumu pēc papildu elastīguma Stabilitātes un izaugsmes pakta pašreizējā regulējuma īstenošanā attiecībā uz publiskajiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem. [Gr. 15]

| (18) | Lai atbalstu koncentrētu uz galvenajām Savienības prioritātēm
  un saskaņā ar sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, kas ir izklāstīti LESD 174. pantā, un politikas mērķiem, kas ir noteikti Regulā (ES) 2018/xxx [jaunā KNR]
  , būtu arī lietderīgi, ka tematiskās koncentrācijas prasības tiktu ievērotas visā plānošanas periodā, tostarp, ja pārvieto līdzekļus starp kādas programmas prioritātēm vai starp programmām. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(18)

Lai atbalstu koncentrētu uz galvenajām Savienības prioritātēm
  un saskaņā ar sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, kas ir izklāstīti LESD 174. pantā, un politikas mērķiem, kas ir noteikti Regulā (ES) 2018/xxx [jaunā KNR]
  , būtu arī lietderīgi, ka tematiskās koncentrācijas prasības tiktu ievērotas visā plānošanas periodā, tostarp, ja pārvieto līdzekļus starp kādas programmas prioritātēm vai starp programmām. [Gr. 16]

| (18a) | Ar ERAF būtu jārisina problēmas, kas ir saistītas ar piekļuvi lieliem tirgiem un attālinātību no tiem, ar ko saskaras apgabali ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu, kā ir minēts 1994. gada pievienošanās akta 6. protokolā par īpašiem noteikumiem attiecībā uz 6. mērķi saistībā ar struktūrfondiem Somijā un Zviedrijā. Ar ERAF būtu jārisina arī īpašās grūtības, ar kurām saskaras atsevišķās salās, pierobežas apgabalos, kalnu apgabalos un reti apdzīvotos apgabalos, kuru ģeogrāfiskais stāvoklis palēnina to attīstību, lai atbalstītu to ilgtspējīgu attīstību. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(18a)

Ar ERAF būtu jārisina problēmas, kas ir saistītas ar piekļuvi lieliem tirgiem un attālinātību no tiem, ar ko saskaras apgabali ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu, kā ir minēts 1994. gada pievienošanās akta 6. protokolā par īpašiem noteikumiem attiecībā uz 6. mērķi saistībā ar struktūrfondiem Somijā un Zviedrijā. Ar ERAF būtu jārisina arī īpašās grūtības, ar kurām saskaras atsevišķās salās, pierobežas apgabalos, kalnu apgabalos un reti apdzīvotos apgabalos, kuru ģeogrāfiskais stāvoklis palēnina to attīstību, lai atbalstītu to ilgtspējīgu attīstību. [Gr. 17]

| (19) | Šajā regulā būtu jānosaka dažādās darbības, kuru izmaksas drīkst atbalstīt ar investīcijām no ERAF un Kohēzijas fonda atbilstoši to attiecīgajiem mērķiem, kas noteikti LESD
  , tostarp izmantojot kolektīvo finansēšanu
  . No Kohēzijas fonda līdzekļiem būtu jāatļauj veikt investīcijas vidē un TEN-T. ERAF gadījumā būtu
  jāņem vērā īpašas valstu un reģionālās attīstības vajadzības un vietējais potenciāls un būtu
  jāvienkāršo darbību saraksts un būtu jāatļauj no tā līdzekļiem atbalstīt investīcijas infrastruktūrā,
  tostarp pētniecības un inovāciju infrastruktūrā un objektos, kultūras un mantojuma infrastruktūrā, ilgtspējīga tūrisma infrastruktūrā, cita starpā veidojot tūrisma rajonus, uzņēmumiem sniedzot pakalpojumus, kā arī investējot mājokļos,
  investīcijas attiecībā uz piekļuvi pakalpojumiem,
  īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgā situācijā esošām, marginalizētām un segregētām kopienām,
  produktīvas investīcijas MVU, aprīkojumu, programmatūru un nemateriālos aktīvus,

  aprīkojumā
  ,
  programmatūrā
  un
  nemateriālajos aktīvos, stimulus reģioniem, kuri atrodas pārejas uz dekarbonizāciju procesā
  , kā arī pasākumus, kas attiecas uz informāciju, komunikāciju, pētījumiem, tīklošanu, sadarbību un pieredzes apmaiņu
  partneru starpā
  , un darbības, kas saistītas ar kopām. Lai atbalstītu programmu īstenošanu, būtu jāatļauj no abu fondu līdzekļiem atbalstīt arī tehniskās palīdzības darbības. Visbeidzot, lai atbalstītu plašāku Interreg programmu intervences darbību loku, būtu jāpaplašina darbības joma, iekļaujot tajā arī plaša iekārtu klāsta un cilvēkresursu kopīgu izmantošanu, kā arī ar ESF+ darbības jomā ietilpstošajiem pasākumiem saistītās izmaksas. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā būtu jānosaka dažādās darbības, kuru izmaksas drīkst atbalstīt ar investīcijām no ERAF un Kohēzijas fonda atbilstoši to attiecīgajiem mērķiem, kas noteikti LESD
  , tostarp izmantojot kolektīvo finansēšanu
  . No Kohēzijas fonda līdzekļiem būtu jāatļauj veikt investīcijas vidē un TEN-T. ERAF gadījumā būtu
  jāņem vērā īpašas valstu un reģionālās attīstības vajadzības un vietējais potenciāls un būtu
  jāvienkāršo darbību saraksts un būtu jāatļauj no tā līdzekļiem atbalstīt investīcijas infrastruktūrā,
  tostarp pētniecības un inovāciju infrastruktūrā un objektos, kultūras un mantojuma infrastruktūrā, ilgtspējīga tūrisma infrastruktūrā, cita starpā veidojot tūrisma rajonus, uzņēmumiem sniedzot pakalpojumus, kā arī investējot mājokļos,
  investīcijas attiecībā uz piekļuvi pakalpojumiem,
  īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgā situācijā esošām, marginalizētām un segregētām kopienām,
  produktīvas investīcijas MVU, aprīkojumu, programmatūru un nemateriālos aktīvus,

  aprīkojumā
  ,
  programmatūrā
  un
  nemateriālajos aktīvos, stimulus reģioniem, kuri atrodas pārejas uz dekarbonizāciju procesā
  , kā arī pasākumus, kas attiecas uz informāciju, komunikāciju, pētījumiem, tīklošanu, sadarbību un pieredzes apmaiņu
  partneru starpā
  , un darbības, kas saistītas ar kopām. Lai atbalstītu programmu īstenošanu, būtu jāatļauj no abu fondu līdzekļiem atbalstīt arī tehniskās palīdzības darbības. Visbeidzot, lai atbalstītu plašāku Interreg programmu intervences darbību loku, būtu jāpaplašina darbības joma, iekļaujot tajā arī plaša iekārtu klāsta un cilvēkresursu kopīgu izmantošanu, kā arī ar ESF+ darbības jomā ietilpstošajiem pasākumiem saistītās izmaksas. [Gr. 18]

| (20) | No Kohēzijas fonda līdzekļiem turpina finansēt Eiropas transporta tīklu projektus, kas ir saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013,
  tostarp trūkstošo posmu līdzsvarotu aizpildīšanu un caurlaides spēju pastiprināšanu, kā arī esošo tiltu un tuneļu drošības uzlabošanu,
  izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”).
  Attiecībā uz šiem tīkliem ir jāveicina sabiedriskie pakalpojumi lauku apvidos, jo īpaši mazapdzīvotos apgabalos un apgabalos, kuros pārsvarā dzīvo vecāka gadagājuma iedzīvotāji, lai veicinātu savienotību starp pilsētām un laukiem, sekmētu lauku attīstību un pārvarētu digitālo plaisu. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(20)

No Kohēzijas fonda līdzekļiem turpina finansēt Eiropas transporta tīklu projektus, kas ir saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013,
  tostarp trūkstošo posmu līdzsvarotu aizpildīšanu un caurlaides spēju pastiprināšanu, kā arī esošo tiltu un tuneļu drošības uzlabošanu,
  izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”).
  Attiecībā uz šiem tīkliem ir jāveicina sabiedriskie pakalpojumi lauku apvidos, jo īpaši mazapdzīvotos apgabalos un apgabalos, kuros pārsvarā dzīvo vecāka gadagājuma iedzīvotāji, lai veicinātu savienotību starp pilsētām un laukiem, sekmētu lauku attīstību un pārvarētu digitālo plaisu. [Gr. 19]

| (21) | Vienlaikus būtu, jāprecizē ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomā neietilpstošās darbības, tostarp investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (9)
  I pielikumā uzskaitītajām darbībām, lai nepieļautu,

  no vienas puses, jāidentificē sinerģijas un, no otras puses
  ,
  jāprecizē ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomā neietilpstošās darbības; tas ir jādara nolūkā panākt daudzkāršošanas ietekmi vai nepieļaut
  , ka tiek dublēts finansējums, kas jau pieejams ar minēto direktīvu.

  pieejamais finansējums
  . Turklāt būtu skaidri jānosaka, ka LESD II pielikumā uzskaitītās aizjūras zemes un teritorijas nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu no ERAF un Kohēzijas fonda. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(21)

Vienlaikus būtu, jāprecizē ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomā neietilpstošās darbības, tostarp investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (9)
  I pielikumā uzskaitītajām darbībām, lai nepieļautu,

  no vienas puses, jāidentificē sinerģijas un, no otras puses
  ,
  jāprecizē ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomā neietilpstošās darbības; tas ir jādara nolūkā panākt daudzkāršošanas ietekmi vai nepieļaut
  , ka tiek dublēts finansējums, kas jau pieejams ar minēto direktīvu.

  pieejamais finansējums
  . Turklāt būtu skaidri jānosaka, ka LESD II pielikumā uzskaitītās aizjūras zemes un teritorijas nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu no ERAF un Kohēzijas fonda. [Gr. 20]

| (22) | Dalībvalstīm būtu regulāri jānosūta Komisijai informācija par panākto progresu, par pamatu izmantojot I pielikumā noteiktos kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus. Kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus vajadzības gadījumā varētu papildināt ar programmām specifiskiem izlaides un rezultātu rādītājiem. Dalībvalstu sniegtā informācija Komisijai būtu jāizmanto par pamatu, ziņojot par panākto progresu konkrēto mērķu sasniegšanā visā plānošanas periodā, un šim nolūkam tai būtu jāizmanto II pielikumā noteiktie pamatrādītāji. |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstīm būtu regulāri jānosūta Komisijai informācija par panākto progresu, par pamatu izmantojot I pielikumā noteiktos kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus. Kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus vajadzības gadījumā varētu papildināt ar programmām specifiskiem izlaides un rezultātu rādītājiem. Dalībvalstu sniegtā informācija Komisijai būtu jāizmanto par pamatu, ziņojot par panākto progresu konkrēto mērķu sasniegšanā visā plānošanas periodā, un šim nolūkam tai būtu jāizmanto II pielikumā noteiktie pamatrādītāji.

| (23) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu fondi ir jāizvērtē, par pamatu izmantojot informāciju, kas savākta atbilstoši īpašām uzraudzības prasībām, taču ir jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīs. Minētajās prasībās attiecīgā gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu fondu ietekmi uz vietas. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu fondi ir jāizvērtē, par pamatu izmantojot informāciju, kas savākta atbilstoši īpašām uzraudzības prasībām, taču ir jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīs. Minētajās prasībās attiecīgā gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu fondu ietekmi uz vietas. [Gr. 21]

| (24) | Lai maksimizētu ieguldījumu teritoriālajā attīstībā
  un efektīvāk risinātu ekonomiskās, demogrāfiskās, vides un sociālās problēmas, kā tas ir paredzēts LESD 174. pantā, teritorijās ar dabiskiem vai demogrāfiskiem traucēkļiem, tostarp ne tikai vecāka gadagājuma cilvēku aukstu īpatsvaru, lauku apvidu pieaugošo neapdzīvotību un demogrāfisko lejupslīdi, bet arī ar demogrāfisko spiedienu, vai teritorijās, kurās ir grūti piekļūt pamatpakalpojumiem
  , darbības šajā jomā būtu jābalsta
  programmās, rīcības jomās vai
  integrētās teritoriālajās stratēģijās, tai skaitā pilsētu teritorijās. Tādēļ ERAF atbalsts būtu jāsniedz Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] 22. pantā noteiktajos veidos,

  un lauku pašvaldībās
  .
  Šīm darbībām vajadzētu būt vienas monētas divām pusēm, pamatojoties gan uz centrāliem pilsētu mezgliem un to apkārtni, gan arī uz attālākiem lauku apvidiem. Šīs stratēģijas var izmantot arī daudzfondu un integrētu pieeju, kas ietver ERAF, ESF +, EJZF un ELFLA. Integrētajai teritoriālajai attīstībai valstu līmenī būtu jāparedz vismaz 5 % ERAF līdzekļu
  .
  Tādēļ ERAF atbalsts būtu jāsniedz
  , nodrošinot pienācīgu vietējo, reģionālo un pilsētu varas iestāžu
  , ekonomisko un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības un nevalstisko organizāciju pārstāvju
  iesaisti. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(24)

Lai maksimizētu ieguldījumu teritoriālajā attīstībā
  un efektīvāk risinātu ekonomiskās, demogrāfiskās, vides un sociālās problēmas, kā tas ir paredzēts LESD 174. pantā, teritorijās ar dabiskiem vai demogrāfiskiem traucēkļiem, tostarp ne tikai vecāka gadagājuma cilvēku aukstu īpatsvaru, lauku apvidu pieaugošo neapdzīvotību un demogrāfisko lejupslīdi, bet arī ar demogrāfisko spiedienu, vai teritorijās, kurās ir grūti piekļūt pamatpakalpojumiem
  , darbības šajā jomā būtu jābalsta
  programmās, rīcības jomās vai
  integrētās teritoriālajās stratēģijās, tai skaitā pilsētu teritorijās. Tādēļ ERAF atbalsts būtu jāsniedz Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] 22. pantā noteiktajos veidos,

  un lauku pašvaldībās
  .
  Šīm darbībām vajadzētu būt vienas monētas divām pusēm, pamatojoties gan uz centrāliem pilsētu mezgliem un to apkārtni, gan arī uz attālākiem lauku apvidiem. Šīs stratēģijas var izmantot arī daudzfondu un integrētu pieeju, kas ietver ERAF, ESF +, EJZF un ELFLA. Integrētajai teritoriālajai attīstībai valstu līmenī būtu jāparedz vismaz 5 % ERAF līdzekļu
  .
  Tādēļ ERAF atbalsts būtu jāsniedz
  , nodrošinot pienācīgu vietējo, reģionālo un pilsētu varas iestāžu
  , ekonomisko un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības un nevalstisko organizāciju pārstāvju
  iesaisti. [Gr. 22]

| (24a) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš apgabaliem, kas rada lielas oglekļa emisijas un saskaras ar problēmām, kuras rada dekarbonizācijas saistības, nolūkā palīdzēt tiem īstenot stratēģijas, kas atbilst Parīzes nolīgumā nostiprinātajām Savienības klimata saistībām un ar kurām vienādā mērā aizsargā darba ņēmējus un skartās pašvaldības. Šādiem apgabaliem būtu jāsniedz īpašs atbalsts, ar kura palīdzību izstrādā un īsteno šo apgabalu ekonomiku dekarbonizācijas plānus, ņemot vērā vajadzību pēc darbaspēka mērķtiecīgas profesionālās apmācības un pārkvalifikācijas iespējām. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(24a)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš apgabaliem, kas rada lielas oglekļa emisijas un saskaras ar problēmām, kuras rada dekarbonizācijas saistības, nolūkā palīdzēt tiem īstenot stratēģijas, kas atbilst Parīzes nolīgumā nostiprinātajām Savienības klimata saistībām un ar kurām vienādā mērā aizsargā darba ņēmējus un skartās pašvaldības. Šādiem apgabaliem būtu jāsniedz īpašs atbalsts, ar kura palīdzību izstrādā un īsteno šo apgabalu ekonomiku dekarbonizācijas plānus, ņemot vērā vajadzību pēc darbaspēka mērķtiecīgas profesionālās apmācības un pārkvalifikācijas iespējām. [Gr. 23]

| (25) | Ilgtspējīgas pilsētattīstības ietvarā būtu jāatbalsta integrēta teritoriālā attīstība, lai sekmīgāk risinātu ekonomiskās, vidiskās, klimatiskās, demogrāfiskās
  , tehnoloģiskās
  un sociālās
  un kultūras
  problēmas, kas skar pilsētu teritorijas, tostarp funkcionālās pilsētu teritorijas
  un lauku pašvaldības
  , turklāt vienlaikus jāņem vērā vajadzība veicināt saikņu veidošanu starp pilsētu un lauku teritorijām
  , tostarp attiecīgos gadījumos — ar piepilsētu starpniecību.
  Principi, pēc kuriem atlasīs tās pilsētu teritorijas, kurās īstenojamas integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētattīstībai, un minēto darbību finansējuma indikatīvās summas būtu jānosaka mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās
  . Attiecībā uz minētajām darbībām var piemērot arī daudznozaru un integrētu pieeju, kas ietver ERAF, ESF +, EJZF un ELFLA. Ilgtspējīgas pilsētattīstības prioritātēm

  , un šim nolūkam valstu līmenī būtu jāpiešķir

  jāparedz
  vismaz 6 %

  10
   % no ERAF līdzekļiem. Būtu arī jānosaka, ka šī procentuālā daļa būtu jāievēro visā plānošanas periodā, ja līdzekļus pārvieto starp prioritātēm programmā vai starp programmām, tostarp vidusposma pārskatīšanā. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(25)

Ilgtspējīgas pilsētattīstības ietvarā būtu jāatbalsta integrēta teritoriālā attīstība, lai sekmīgāk risinātu ekonomiskās, vidiskās, klimatiskās, demogrāfiskās
  , tehnoloģiskās
  un sociālās
  un kultūras
  problēmas, kas skar pilsētu teritorijas, tostarp funkcionālās pilsētu teritorijas
  un lauku pašvaldības
  , turklāt vienlaikus jāņem vērā vajadzība veicināt saikņu veidošanu starp pilsētu un lauku teritorijām
  , tostarp attiecīgos gadījumos — ar piepilsētu starpniecību.
  Principi, pēc kuriem atlasīs tās pilsētu teritorijas, kurās īstenojamas integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētattīstībai, un minēto darbību finansējuma indikatīvās summas būtu jānosaka mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās
  . Attiecībā uz minētajām darbībām var piemērot arī daudznozaru un integrētu pieeju, kas ietver ERAF, ESF +, EJZF un ELFLA. Ilgtspējīgas pilsētattīstības prioritātēm

  , un šim nolūkam valstu līmenī būtu jāpiešķir

  jāparedz
  vismaz 6 %

  10
   % no ERAF līdzekļiem. Būtu arī jānosaka, ka šī procentuālā daļa būtu jāievēro visā plānošanas periodā, ja līdzekļus pārvieto starp prioritātēm programmā vai starp programmām, tostarp vidusposma pārskatīšanā. [Gr. 24]

| (26) | Lai apzinātu un

  vai
  rastu ilgtspējīgas pilsētattīstības problēmu risinājumus Savienības līmenī,
  būtu jāturpina
  Inovatīvas pilsētvides darbības ilgtspējīgas pilsētattīstības jomā būtu jāaizstāj ar

  un tā jāpārveido par
  Eiropas pilsētiniciatīvu, kas jāīsteno tiešas vai netiešas pārvaldības ceļā. Šai iniciatīvai būtu jāaptver visas pilsētu teritorijas un jāatbalsta Eiropas Savienības pilsētprogramma (10).
  Ar minēto iniciatīvu būtu jāatbalsta Eiropas Savienības pilsētprogramma, lai sekmētu izaugsmi, apdzīvojamību un novatorismu un apzinātu un sekmīgi risinātu sociālās problēmas. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(26)

Lai apzinātu un

  vai
  rastu ilgtspējīgas pilsētattīstības problēmu risinājumus Savienības līmenī,
  būtu jāturpina
  Inovatīvas pilsētvides darbības ilgtspējīgas pilsētattīstības jomā būtu jāaizstāj ar

  un tā jāpārveido par
  Eiropas pilsētiniciatīvu, kas jāīsteno tiešas vai netiešas pārvaldības ceļā. Šai iniciatīvai būtu jāaptver visas pilsētu teritorijas un jāatbalsta Eiropas Savienības pilsētprogramma (10).
  Ar minēto iniciatīvu būtu jāatbalsta Eiropas Savienības pilsētprogramma, lai sekmētu izaugsmi, apdzīvojamību un novatorismu un apzinātu un sekmīgi risinātu sociālās problēmas. [Gr. 25]

| (27) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tālākajiem reģioniem, proti, būtu jāpieņem LESD 349. pantā paredzētie pasākumi, ar kuriem tālākajiem reģioniem piešķir papildu finansējumu, lai kompensētu papildu izmaksas, kas šajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem (tālums, atrašanās uz salas, maza teritorija, sarežģīta topogrāfija un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem), kuru pastāvība un kombinācija būtiski kavē minēto reģionu attīstību. Ar šiem piešķīrumiem var finansēt investīcijas, darbības izmaksas un sabiedrisko pakalpojumu saistības, un to mērķis ir kompensēt papildu izmaksas, ko rada minētie apgrūtinājumi. Ar darbības atbalstu var segt izdevumus par kravas pārvadājumu pakalpojumiem
  , zaļo loģistiku, mobilitātes pārvaldību
  un uzsākšanas palīdzību pārvadājumu pakalpojumiem, kā arī izdevumus par darbībām, kas saistītas ar uzglabāšanas ierobežojumiem, pārmērīgu ražošanas rīku apjomu un apkopi, kā arī cilvēkresursu trūkumu vietējā tirgū
  . Šajā regulā noteikto tematisko koncentrāciju par šā piešķīruma priekšnoteikumu neizvirza
  . Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, ERAF atbalstam, ar kuru palīdz finansēt darbības un investīciju atbalstu tālākajos reģionos, vajadzētu būt saderīgam ar LESD 107. un 108. pantā izklāstītajiem valsts atbalsta noteikumiem, un tas attiecas uz visām ERAF un Kohēzijas fondu līdzfinansētajām darbībām. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(27)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tālākajiem reģioniem, proti, būtu jāpieņem LESD 349. pantā paredzētie pasākumi, ar kuriem tālākajiem reģioniem piešķir papildu finansējumu, lai kompensētu papildu izmaksas, kas šajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem (tālums, atrašanās uz salas, maza teritorija, sarežģīta topogrāfija un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem), kuru pastāvība un kombinācija būtiski kavē minēto reģionu attīstību. Ar šiem piešķīrumiem var finansēt investīcijas, darbības izmaksas un sabiedrisko pakalpojumu saistības, un to mērķis ir kompensēt papildu izmaksas, ko rada minētie apgrūtinājumi. Ar darbības atbalstu var segt izdevumus par kravas pārvadājumu pakalpojumiem
  , zaļo loģistiku, mobilitātes pārvaldību
  un uzsākšanas palīdzību pārvadājumu pakalpojumiem, kā arī izdevumus par darbībām, kas saistītas ar uzglabāšanas ierobežojumiem, pārmērīgu ražošanas rīku apjomu un apkopi, kā arī cilvēkresursu trūkumu vietējā tirgū
  . Šajā regulā noteikto tematisko koncentrāciju par šā piešķīruma priekšnoteikumu neizvirza
  . Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, ERAF atbalstam, ar kuru palīdz finansēt darbības un investīciju atbalstu tālākajos reģionos, vajadzētu būt saderīgam ar LESD 107. un 108. pantā izklāstītajiem valsts atbalsta noteikumiem, un tas attiecas uz visām ERAF un Kohēzijas fondu līdzfinansētajām darbībām. [Gr. 26]

| (28) | Lai grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus, Komisijai būtu deleģējamas pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pamatoti vajadzīgu korekciju izdarīšanu II pielikumā, kurā noteikti rādītāji, ko izmanto par pamatu, sniedzot informāciju Eiropas Parlamentam un Padomei par programmu veikumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (11). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(28)

Lai grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus, Komisijai būtu deleģējamas pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pamatoti vajadzīgu korekciju izdarīšanu II pielikumā, kurā noteikti rādītāji, ko izmanto par pamatu, sniedzot informāciju Eiropas Parlamentam un Padomei par programmu veikumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (11). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (29) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izlīdzinot galvenās reģionālās atšķirības Savienībā
  , īstenojot uz iedzīvotājiem vērstu pieeju, kuras mērķis ir atbalstīt vietējās kopienas virzītu attīstību un veicināt aktīvu pilsoniskumu, —
  nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, taču, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu līdzekļus, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, [Gr. 27] |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izlīdzinot galvenās reģionālās atšķirības Savienībā
  , īstenojot uz iedzīvotājiem vērstu pieeju, kuras mērķis ir atbalstīt vietējās kopienas virzītu attīstību un veicināt aktīvu pilsoniskumu, —
  nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, taču, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu līdzekļus, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, [Gr. 27]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Kopīgie noteikumi

1. pants

Priekšmets

1.   Šajā regulā ir noteikti konkrētie mērķi un darbības joma atbalstam no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (“Interreg”), kas minēti Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [4. panta 2. punktā].

2.   Šajā regulā ir arī noteikti konkrētie mērķi un darbības joma atbalstam no Kohēzijas fonda attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kas minēts Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [4. panta 2. punkta a) apakšpunktā].

1.a pants

ERAF un Kohēzijas fonda uzdevumi

ERAF un Kohēzijas fonds (KF) palīdz sasniegt vispārējo mērķi stiprināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

ERAF sekmē dažādu Savienības reģionu attīstības līmeņu atšķirību samazināšanu un vismazāk attīstīto reģionu atpalicības, tostarp vides problēmu, samazināšanu, nodrošinot reģionu ekonomiku ilgtspējīgu attīstību un strukturālos pielāgojumus.

Kohēzijas fonds palīdz īstenot projektus Eiropas komunikāciju tīklu un vides jomā. [Gr. 28]

2. pants

ERAF un Kohēzijas fonda konkrētie mērķi

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [4. panta 1. punktā] noteiktajiem politikas mērķiem ERAF atbalsta šādus konkrētus mērķus:

| a) | “viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas

  inovatīvu, viedu
  un viedas ekonomiskās pārmaiņas”

  iekļaujošu ekonomisko attīstību un pārmaiņas, reģionālo savienotību tehnoloģiju jomā, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju
  (
  IKT) attīstīšanu, savienotību un efektīvu valsts pārvaldi” (“
  PM Nr. 1”): [Gr. 29]







  i) | uzlabot

  atbalstīt
  pētniecības un inovācijas spējas
  , ieguldījumu un infrastruktūras attīstīšanu
  un
  vairošanu,
  progresīvo tehnoloģiju ieviešanu
  un atbalstīt un veicināt uzņēmumu
  ,
  pētniecības struktūru, akadēmisko aprindu un valsts iestāžu inovāciju kopas
  , [Gr. 30] |
| --- | --- | --- |

a)

“viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas

  inovatīvu, viedu
  un viedas ekonomiskās pārmaiņas”

  iekļaujošu ekonomisko attīstību un pārmaiņas, reģionālo savienotību tehnoloģiju jomā, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju
  (
  IKT) attīstīšanu, savienotību un efektīvu valsts pārvaldi” (“
  PM Nr. 1”): [Gr. 29]

i)

uzlabot

  atbalstīt
  pētniecības un inovācijas spējas
  , ieguldījumu un infrastruktūras attīstīšanu
  un
  vairošanu,
  progresīvo tehnoloģiju ieviešanu
  un atbalstīt un veicināt uzņēmumu
  ,
  pētniecības struktūru, akadēmisko aprindu un valsts iestāžu inovāciju kopas
  , [Gr. 30]

| ii) | izmantot

  vairot digitālo savienotību un izmantot
  digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem,
  zinātniskām iestādēm,
  uzņēmumiem
  , valdībām
  un valdībām,

  valsts pārvaldei reģionālā un vietējā līmenī
  ,
  tostarp viedām pilsētām un viediem ciematiem
  , [Gr. 31] |
| --- | --- |

ii)

izmantot

  vairot digitālo savienotību un izmantot
  digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem,
  zinātniskām iestādēm,
  uzņēmumiem
  , valdībām
  un valdībām,

  valsts pārvaldei reģionālā un vietējā līmenī
  ,
  tostarp viedām pilsētām un viediem ciematiem
  , [Gr. 31]

| iii) | kāpināt MVU
  ilgtspējīgu
  izaugsmi un konkurētspēju
  un sniegt atbalstu darbvietu radīšanai un saglabāšanai
  ,
  kā arī atbalstīt tehnoloģisko atjaunināšanu un modernizāciju, [Gr. 32] |
| --- | --- |

iii)

kāpināt MVU
  ilgtspējīgu
  izaugsmi un konkurētspēju
  un sniegt atbalstu darbvietu radīšanai un saglabāšanai
  ,
  kā arī atbalstīt tehnoloģisko atjaunināšanu un modernizāciju, [Gr. 32]

| iv) | attīstīt prasmes
  un stratēģijas un vairot spējas
  pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un

  taisnīgai pārkārtošanai, aprites ekonomikai, sociālam novatorismam,
  uzņēmējdarbībai
  , tūrisma nozarei un pārejai uz rūpniecību 4.0
  ; [Gr. 33] |
| --- | --- |

iv)

attīstīt prasmes
  un stratēģijas un vairot spējas
  pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un

  taisnīgai pārkārtošanai, aprites ekonomikai, sociālam novatorismam,
  uzņēmējdarbībai
  , tūrisma nozarei un pārejai uz rūpniecību 4.0
  ; [Gr. 33]

| b) | “zaļāka
  un noturīgāka
  Eiropa ar zemām oglekļa emisijām
  ikvienam
  , veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām un risku novēršanu” (“PM Nr. 2”): [Gr. 34]







  i) | veicināt energoefektivitātes
  , taupīšanas un enerģētiskās nabadzības
  pasākumus, [Gr. 35] |
| --- | --- | --- |

b)

“zaļāka
  un noturīgāka
  Eiropa ar zemām oglekļa emisijām
  ikvienam
  , veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām un risku novēršanu” (“PM Nr. 2”): [Gr. 34]

i)

veicināt energoefektivitātes
  , taupīšanas un enerģētiskās nabadzības
  pasākumus, [Gr. 35]

| ii) | veicināt
  ilgtspējīgu
  atjaunojamo energoresursu enerģiju, [Gr. 36] |
| --- | --- |

ii)

veicināt
  ilgtspējīgu
  atjaunojamo energoresursu enerģiju, [Gr. 36]

| iii) | vietējā līmenī attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju, [Gr. 37] |
| --- | --- |

iii)

vietējā līmenī attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju, [Gr. 37]

| iv) | veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, risku

  riska
  novēršanu
  , ekstremālu laika apstākļu
  un noturību pret katastrofām,

  dabas katastrofu, tostarp zemestrīču, meža ugunsgrēku, plūdu un sausuma, pārvaldību un to pārvarēšanas spēju, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas
  , [Gr. 38] |
| --- | --- |

iv)

veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, risku

  riska
  novēršanu
  , ekstremālu laika apstākļu
  un noturību pret katastrofām,

  dabas katastrofu, tostarp zemestrīču, meža ugunsgrēku, plūdu un sausuma, pārvaldību un to pārvarēšanas spēju, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas
  , [Gr. 38]

| v) | veicināt
  vispārēju
  ūdens resursu
  pieejamību un
  ilgtspējīgu apsaimniekošanu, [Gr. 39] |
| --- | --- |

v)

veicināt
  vispārēju
  ūdens resursu
  pieejamību un
  ilgtspējīgu apsaimniekošanu, [Gr. 39]

| vi) | veicināt pāreju uz aprites ekonomiku
  un uzlabot resursu efektivitāti
  , [Gr. 40] |
| --- | --- |

vi)

veicināt pāreju uz aprites ekonomiku
  un uzlabot resursu efektivitāti
  , [Gr. 40]

| via) | atbalstīt reģionālās pārveides procesus, ar kuriem ievieš dekarbonizāciju, kā arī pāreju uz mazoglekļa enerģijas ražošanu, [Gr. 41] |
| --- | --- |

via)

atbalstīt reģionālās pārveides procesus, ar kuriem ievieš dekarbonizāciju, kā arī pāreju uz mazoglekļa enerģijas ražošanu, [Gr. 41]

| vii) | uzlabot

  aizsargāt un uzlabot
  bioloģisko daudzveidību un zaļo infrastruktūru pilsētvidē

  dabas mantojumu, saglabāt un izcelt aizsargājamās dabas teritorijas, dabas resursus
  un samazināt
  jebkāda veida
  piesārņojumu,;
  piemēram, gaisa, ūdens, augsnes, trokšņa un gaismas piesārņojumu, [Gr. 42] |
| --- | --- |

vii)

uzlabot

  aizsargāt un uzlabot
  bioloģisko daudzveidību un zaļo infrastruktūru pilsētvidē

  dabas mantojumu, saglabāt un izcelt aizsargājamās dabas teritorijas, dabas resursus
  un samazināt
  jebkāda veida
  piesārņojumu,;
  piemēram, gaisa, ūdens, augsnes, trokšņa un gaismas piesārņojumu, [Gr. 42]

| viia) | veicināt zaļo infrastruktūru funkcionālās pilsētu teritorijās un attīstīt maza mēroga multimodālu pilsētu mobilitāti kā daļu no neto nulles emisiju līmeņa ekonomikas; [Gr. 43] |
| --- | --- |

viia)

veicināt zaļo infrastruktūru funkcionālās pilsētu teritorijās un attīstīt maza mēroga multimodālu pilsētu mobilitāti kā daļu no neto nulles emisiju līmeņa ekonomikas; [Gr. 43]

| c) | “ciešāk savienota Eiropa
  ikvienam
  , uzlabojot mobilitāti un reģionālo IKT savienotību” (PM Nr. 3): [Gr. 44]








  i) | uzlabot digitālo savienotību,
  [Gr. 45] |
| --- | --- | --- |

c)

“ciešāk savienota Eiropa
  ikvienam
  , uzlabojot mobilitāti un reģionālo IKT savienotību” (PM Nr. 3): [Gr. 44]

i)

uzlabot digitālo savienotību,
  [Gr. 45]

| ii) | izveidot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku,

  veidot pret klimata pārmaiņām noturīgu
  ,
  viedu
  , drošu un
  ilgtspējīgu ceļu un dzelzceļu, kā arī
  intermodālu TEN-T

  un pārrobežu savienojumus, galveno uzmanību pievēršot trokšņa samazināšanas pasākumiem, videi draudzīgam sabiedriskajam transportam un dzelzceļa tīkliem
  , [Gr. 46] |
| --- | --- |

ii)

izveidot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku,

  veidot pret klimata pārmaiņām noturīgu
  ,
  viedu
  , drošu un
  ilgtspējīgu ceļu un dzelzceļu, kā arī
  intermodālu TEN-T

  un pārrobežu savienojumus, galveno uzmanību pievēršot trokšņa samazināšanas pasākumiem, videi draudzīgam sabiedriskajam transportam un dzelzceļa tīkliem
  , [Gr. 46]

| iii) | attīstīt ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, ietverot uzlabotu piekļuvi TEN-T

  , pārrobežu mobilitāti
  un pārrobežu mobilitāti,

  videi draudzīgus sabiedriskā transporta tīklus
  , [Gr. 47] |
| --- | --- |

iii)

attīstīt ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, ietverot uzlabotu piekļuvi TEN-T

  , pārrobežu mobilitāti
  un pārrobežu mobilitāti,

  videi draudzīgus sabiedriskā transporta tīklus
  , [Gr. 47]

| iv) | veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētās;
  [Gr. 48] |
| --- | --- |

iv)

veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētās;
  [Gr. 48]

| d) | “sociālāka
  un iekļaujošāka
  Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru” (PM Nr. 4): [Gr. 49]







  i) | uzlabot darba tirgu sekmīgumu

  iekļaujošo raksturu
  un piekļuvi
  ļoti
  kvalitatīvām darbvietām, attīstot sociālo inovāciju un infrastruktūru
  un popularizējot sociālo ekonomiku un inovācijas
  , [Gr. 50] |
| --- | --- | --- |

d)

“sociālāka
  un iekļaujošāka
  Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru” (PM Nr. 4): [Gr. 49]

i)

uzlabot darba tirgu sekmīgumu

  iekļaujošo raksturu
  un piekļuvi
  ļoti
  kvalitatīvām darbvietām, attīstot sociālo inovāciju un infrastruktūru
  un popularizējot sociālo ekonomiku un inovācijas
  , [Gr. 50]

| ii) | uzlabot
  vienlīdzīgu
  piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības
  , un sporta
  jomā, attīstot
  pieejamu
  infrastruktūru
  un pakalpojumus
  , [Gr. 51] |
| --- | --- |

ii)

uzlabot
  vienlīdzīgu
  piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības
  , un sporta
  jomā, attīstot
  pieejamu
  infrastruktūru
  un pakalpojumus
  , [Gr. 51]

| iia) | ieguldīt mājokļos, kuri pieder valsts iestādēm vai bezpeļņas organizācijām un kuri ir paredzēti tam, lai izmitinātu ģimenes ar nelieliem ienākumiem vai cilvēkus ar īpašām vajadzībām, [Gr. 52] |
| --- | --- |

iia)

ieguldīt mājokļos, kuri pieder valsts iestādēm vai bezpeļņas organizācijām un kuri ir paredzēti tam, lai izmitinātu ģimenes ar nelieliem ienākumiem vai cilvēkus ar īpašām vajadzībām, [Gr. 52]

| iii) | palielināt

  sekmēt
  marginalizētu
  un trūkumā dzīvojošu
  kopienu, migrantu

  piemēram, romu
  un nelabvēlīgā

  nelabvēlīgākā
  situācijā esošo

  esošu
  grupu sociāli ekonomisko integrāciju, izmantojot integrētus pasākumus,

  iekļautību
  ,
  īstenojot integrētas darbības
  , tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā, [Gr. 53] |
| --- | --- |

iii)

palielināt

  sekmēt
  marginalizētu
  un trūkumā dzīvojošu
  kopienu, migrantu

  piemēram, romu
  un nelabvēlīgā

  nelabvēlīgākā
  situācijā esošo

  esošu
  grupu sociāli ekonomisko integrāciju, izmantojot integrētus pasākumus,

  iekļautību
  ,
  īstenojot integrētas darbības
  , tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā, [Gr. 53]

| iiia) | veicināt to bēgļu un migrantu ilgtermiņa sociālekonomisko integrāciju, kuriem piemēro starptautisko aizsardzību, īstenojot integrētas darbības, tostarp nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus, sniedzot infrastruktūras atbalstu iesaistītajām pilsētām un vietējām pašvaldībām, [Gr. 54] |
| --- | --- |

iiia)

veicināt to bēgļu un migrantu ilgtermiņa sociālekonomisko integrāciju, kuriem piemēro starptautisko aizsardzību, īstenojot integrētas darbības, tostarp nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus, sniedzot infrastruktūras atbalstu iesaistītajām pilsētām un vietējām pašvaldībām, [Gr. 54]

| iv) | nodrošināt vienādu piekļuvi veselības aprūpei,
  attīstot infrastruktūru un citus aktīvus,
  tostarp primārajai aprūpei, attīstot infrastruktūru;

  primāro aprūpi un profilakses pasākumus
  ,
  un sekmēt pāreju no iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā
  , [Gr. 55] |
| --- | --- |

iv)

nodrošināt vienādu piekļuvi veselības aprūpei,
  attīstot infrastruktūru un citus aktīvus,
  tostarp primārajai aprūpei, attīstot infrastruktūru;

  primāro aprūpi un profilakses pasākumus
  ,
  un sekmēt pāreju no iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā
  , [Gr. 55]

| iva) | sniegt atbalstu trūcīgu kopienu fiziskai, ekonomiskai un sociālai rehabililtācijai; [Gr. 56] |
| --- | --- |

iva)

sniegt atbalstu trūcīgu kopienu fiziskai, ekonomiskai un sociālai rehabililtācijai; [Gr. 56]

| e) | “iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, ar vietējo iniciatīvu palīdzību veicinot pilsētu, lauku un piekrastes

  un visu citu
  teritoriju ilgtspējīgu un integrētu attīstību
  un vietējās iniciatīvas
  ” (PM Nr. 5): [Gr. 57]







  i) | veicināt integrētu
  un iekļaujošu
  sociālo, ekonomisko un vidisko attīstību, kultūras

  kultūru, dabas
  mantojumu
  , ilgtspējīgu tūrismu, arī ar tūrisma apgabalu palīdzību, sportu
  un drošību pilsētu teritorijās,
  tostarp funkcionālās pilsētu teritorijās; [Gr. 58] |
| --- | --- | --- |

e)

“iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, ar vietējo iniciatīvu palīdzību veicinot pilsētu, lauku un piekrastes

  un visu citu
  teritoriju ilgtspējīgu un integrētu attīstību
  un vietējās iniciatīvas
  ” (PM Nr. 5): [Gr. 57]

i)

veicināt integrētu
  un iekļaujošu
  sociālo, ekonomisko un vidisko attīstību, kultūras

  kultūru, dabas
  mantojumu
  , ilgtspējīgu tūrismu, arī ar tūrisma apgabalu palīdzību, sportu
  un drošību pilsētu teritorijās,
  tostarp funkcionālās pilsētu teritorijās; [Gr. 58]

| ii) | veicināt integrētu vietējo

  un iekļaujošu
  sociālo, ekonomisko un vidisko attīstību, kultūras

  kultūru, dabas
  mantojumu
  , ilgtspējīgu tūrismu, arī ar tūrisma apgabalu palīdzību, sportu
  un drošību, tostarp

  darot to visu vietējā līmenī,
  lauku
  , kalnu, salu
  un piekrastes
  reģionos, izolētos un mazapdzīvotos reģionos un visās citās
  teritorijās, izmantojot

  kurās ir grūtības piekļūt pamatpakalpojumiem, tostarp
  arī sabiedrības virzītu vietējo attīstību.

  NUTS 3 līmenī, izmantojot teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijas un veidus, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 2018/xxxx [jaunā KNR] 22. panta a) punkta b) un c) apakšpunktā
  . [Gr. 59] |
| --- | --- |

ii)

veicināt integrētu vietējo

  un iekļaujošu
  sociālo, ekonomisko un vidisko attīstību, kultūras

  kultūru, dabas
  mantojumu
  , ilgtspējīgu tūrismu, arī ar tūrisma apgabalu palīdzību, sportu
  un drošību, tostarp

  darot to visu vietējā līmenī,
  lauku
  , kalnu, salu
  un piekrastes
  reģionos, izolētos un mazapdzīvotos reģionos un visās citās
  teritorijās, izmantojot

  kurās ir grūtības piekļūt pamatpakalpojumiem, tostarp
  arī sabiedrības virzītu vietējo attīstību.

  NUTS 3 līmenī, izmantojot teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijas un veidus, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 2018/xxxx [jaunā KNR] 22. panta a) punkta b) un c) apakšpunktā
  . [Gr. 59]

1.a
     
  Veicināt maza mēroga multimodālu pilsētu mobilitāti, kā minēts šā panta b) punkta vii a) apakšpunktā, ko uzskata par tiesīgu saņemt atbalstu, ja ERAF ieguldījums darbībā nepārsniedz EUR 10 000 000. [Gr. 60]

2.   No Kohēzijas fonda atbalsta PM Nr. 2 un 1. punkta c) apakšpunkta ii), iii) un iv) punktā noteiktos PM Nr. 3 konkrētos mērķus.

3.   Attiecībā uz konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti 1. punktā, attiecīgi

  noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu
  no ERAF vai Kohēzijas fonda drīkst atbalstīt arī: darbības saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ja ar tām:
  [Gr. 61]

| a) | uzlabot programmas iestāžu, kā arī ar fondu īstenošanu saistīto struktūru spējas, vai

  un sniegt atbalstu publiskām iestādēm un vietējām un reģionālām pārvaldes iestādēm, kas atbildīgas par ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanu, darot to ar īpašiem administratīvo spēju palielināšanas plāniem, kuru mērķis ir lokalizēt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), vienkāršot procedūras un samazināt īstenošanas laiku darbībām, ja tās ir strukturālas pēc būtības un ja pašai programmai ir izmērāmi mērķi; [Gr. 62] |
| --- | --- |

a)

uzlabot programmas iestāžu, kā arī ar fondu īstenošanu saistīto struktūru spējas, vai

  un sniegt atbalstu publiskām iestādēm un vietējām un reģionālām pārvaldes iestādēm, kas atbildīgas par ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanu, darot to ar īpašiem administratīvo spēju palielināšanas plāniem, kuru mērķis ir lokalizēt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), vienkāršot procedūras un samazināt īstenošanas laiku darbībām, ja tās ir strukturālas pēc būtības un ja pašai programmai ir izmērāmi mērķi; [Gr. 62]

| b) | uzlabot sadarbību ar partneriem kādā dalībvalstī vai ārpus tās. |
| --- | --- |

b)

uzlabot sadarbību ar partneriem kādā dalībvalstī vai ārpus tās.

Atbalstu spēju palielināšanai, kā minēts šā panta a) punktā, var papildināt ar papildu atbalstu no Reformu atbalsta programmas, ko izveido ar Regulu (ES) 2018/xxx (Reformu atbalsta programma). [Gr. 63]

Sadarbība, kas minēta b) apakšpunktā, ietver sadarbību ar partneriem no pārrobežu reģioniem, no blakus neesošiem reģioniem vai no reģioniem teritorijā, uz ko attiecas
  Eiropas teritoriālās sadarbības grupa,
  makroreģionāla vai jūras baseina stratēģija vai to kombinācija. [Gr. 64]

Reģionālo un vietējo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp saņēmēju, jēgpilnu līdzdalību visos ERAF atbalstītu programmu sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un izvērtēšanas posmos nodrošina saskaņā ar principiem, kas noteikti Eiropas Rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību. [Gr. 65]

3. pants

ERAF atbalsta tematiskā koncentrācija

1.   Attiecībā uz programmām, kuras īsteno saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kopējos ERAF līdzekļus katrā dalībvalstī koncentrē valsts līmenī saskaņā ar 3. un 4. punktu.

2.   Attiecībā uz tā atbalsta tematisko koncentrāciju, kas piešķirts dalībvalstīm, kuru sastāvā ietilpst tālākie reģioni, ERAF līdzekļus, kas konkrēti piešķirti tālāko reģionu programmām, un visiem pārējiem reģioniem piešķirtos līdzekļus administrē atsevišķi.

3.   Dalībvalstis

  Reģionus NUTS 2 līmenī
  pēc to nacionālā kopienākuma rādītāja

  iekšzemes kopprodukta (IKP) uz vienu iedzīvotāju
  klasificē šādi: [Gr. 66]

| a) | dalībvalstis

  reģioni
  ar nacionālā kopienākuma rādītāju,

  IKP uz vienu iedzīvotāju
  , kas vienāds ar vai lielāks par 100 % no ES

  ES-27
  vidējā rādītāja

  IKP
  (“1. grupa”), [Gr. 67] |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis

  reģioni
  ar nacionālā kopienākuma rādītāju,

  IKP uz vienu iedzīvotāju
  , kas vienāds ar vai lielāks par 100 % no ES

  ES-27
  vidējā rādītāja

  IKP
  (“1. grupa”), [Gr. 67]

| b) | dalībvalstis

  reģioni
  ar nacionālā kopienākuma rādītāju,

  IKP uz vienu iedzīvotāju
  , kas vienāds ar vai lielāks par

  ir no
  75 %, bet mazāks par

  līdz
  100 % no ES

  ES-27
  vidējā rādītāja

  IKP
  (“2. grupa”), [Gr. 68] |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis

  reģioni
  ar nacionālā kopienākuma rādītāju,

  IKP uz vienu iedzīvotāju
  , kas vienāds ar vai lielāks par

  ir no
  75 %, bet mazāks par

  līdz
  100 % no ES

  ES-27
  vidējā rādītāja

  IKP
  (“2. grupa”), [Gr. 68]

| c) | dalībvalstis

  reģioni
  ar nacionālā kopienākuma rādītāju,

  IKP uz vienu iedzīvotāju
  , kas ir mazāks par 75 % no ES

  ES-27
  vidējā rādītāja

  IKP
  (“3. grupa”). [Gr. 69] |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis

  reģioni
  ar nacionālā kopienākuma rādītāju,

  IKP uz vienu iedzīvotāju
  , kas ir mazāks par 75 % no ES

  ES-27
  vidējā rādītāja

  IKP
  (“3. grupa”). [Gr. 69]

Šajā pantā nacionālā kopienākuma rādītājs ir attiecība

  reģionu piederību kādai no trim kategorijām nosaka, pamatojoties uz attiecību
  starp dalībvalsts nacionālo kopienākumu

  katra reģiona iekšzemes kopproduktu
  uz vienu iedzīvotāju, ko mēra pēc pirktspējas līmeņa
  (PSL)
  un aprēķina pēc Savienības rādītājiem par laikposmu no 2014. līdz 2016. gadam, un
  ES-27
  vidējo nacionālo kopienākumu uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas līmeņa 27 dalībvalstīs

  IKP
  tajā pašā pārskata periodā. [Gr. 70]

Mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmas tālākajos reģionos klasificē 3. grupā.

4.   Dalībvalstis ievēro šādas tematiskās koncentrācijas prasības:

| a) | 1. grupas dalībvalstis prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība, vismaz 85 % no saviem kopējiem ERAF līdzekļiem

  vairāk attīstīto reģionu kategorijai (
  1.
  grupa) tās
  piešķir: PM Nr. 1 un PM Nr. 2, turklāt PM Nr. 1 – vismaz 60 %;
  [Gr. 71]









  i) | vismaz 50 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 1; un [Gr. 72] |
| --- | --- | --- |

a)

1. grupas dalībvalstis prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība, vismaz 85 % no saviem kopējiem ERAF līdzekļiem

  vairāk attīstīto reģionu kategorijai (
  1.
  grupa) tās
  piešķir: PM Nr. 1 un PM Nr. 2, turklāt PM Nr. 1 – vismaz 60 %;
  [Gr. 71]

i)

vismaz 50 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 1; un [Gr. 72]

| ii) | vismaz 30 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 2; [Gr. 73] |
| --- | --- |

ii)

vismaz 30 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 2; [Gr. 73]

| b) | pārejas reģionu kategorijai (
  2. grupas dalībvalstis prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība, vismaz 45 % no saviem kopējiem ERAF līdzekļiem

  grupa) tās
  piešķir: PM Nr. 1, bet PM Nr. 2 – vismaz 30 %;
  [Gr. 74]









  i) | vismaz 40 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 1; un [Gr. 75] |
| --- | --- | --- |

b)

pārejas reģionu kategorijai (
  2. grupas dalībvalstis prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība, vismaz 45 % no saviem kopējiem ERAF līdzekļiem

  grupa) tās
  piešķir: PM Nr. 1, bet PM Nr. 2 – vismaz 30 %;
  [Gr. 74]

i)

vismaz 40 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 1; un [Gr. 75]

| ii) | vismaz 30 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 2. [Gr. 76] |
| --- | --- |

ii)

vismaz 30 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 2. [Gr. 76]

| c) | mazāk attīstīto reģionu kategorijai (
  3. grupas dalībvalstis prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība, vismaz 35 % no saviem kopējiem ERAF līdzekļiem

  grupa) tās
  piešķir: PM Nr. 1, bet PM Nr. 2 – vismaz 30 %.
  [Gr. 77]









  i) | vismaz 30 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 1 un [Gr. 78] |
| --- | --- | --- |

c)

mazāk attīstīto reģionu kategorijai (
  3. grupas dalībvalstis prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība, vismaz 35 % no saviem kopējiem ERAF līdzekļiem

  grupa) tās
  piešķir: PM Nr. 1, bet PM Nr. 2 – vismaz 30 %.
  [Gr. 77]

i)

vismaz 30 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 1 un [Gr. 78]

| ii) | vismaz 30 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 2. [Gr. 79] |
| --- | --- |

ii)

vismaz 30 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 2. [Gr. 79]

4.a
     
  Pienācīgi pamatotos gadījumos attiecīgā dalībvalsts var pieprasīt, lai reģionālā līmeņa resursu koncentrācijas līmenis tiktu samazināts par ne vairāk kā 5 procentpunktiem vai 10 procentpunktiem tālāko reģionu gadījumā attiecībā uz to tematisko mērķi, kas noteikts saskaņā ar 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta i) punktu, 3. panta 4. punkta b) apakšpunkta i) punktu un 3. panta 4. punkta c) apakšpunkta i) punktu [jaunais ERAF-Kohēzijas fonds]ii) vismaz 30 % no kopējiem ERAF līdzekļiem valsts līmenī — PM Nr. 2. [Gr. 80]

5.   Tematiskās koncentrācijas prasības, kas izklāstītas 4. punktā, ievēro visā plānošanas periodā, tostarp, ja ERAF piešķīrumus pārvieto starp programmas prioritātēm vai starp programmām un starpposma pārskatīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] 14. pantu.

6.   Ja ERAF līdzekļus, kas kādai programmai piešķirti attiecībā uz PM Nr. 1 vai PM Nr. 2
  , galvenajiem politikas mērķiem
  vai abiem, samazina sakarā ar saistību atcelšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [99.] pantu vai sakarā ar finanšu korekcijām, ko Komisija piemēro saskaņā ar minētās regulas [98.] pantu, nav atkārtoti jānovērtē atbilstība 4. punktā noteiktajai tematiskās koncentrācijas prasībai. [Gr. 81]

4. pants

ERAF atbalsta darbības joma

1.   No ERAF atbalsta:

| a) | investīcijas infrastruktūrā, |
| --- | --- |

a)

investīcijas infrastruktūrā,

| aa) | investīcijas pētniecībā, attīstībā un inovācijā (R&I&A), [Gr. 83 un 191/rev] |
| --- | --- |

aa)

investīcijas pētniecībā, attīstībā un inovācijā (R&I&A), [Gr. 83 un 191/rev]

| b) | investīcijas piekļuvē pakalpojumiem, |
| --- | --- |

b)

investīcijas piekļuvē pakalpojumiem,

| c) | produktīvas investīcijas
  un investīcijas, kas palīdz saglabāt esošās darbvietas un radīt jaunas
  MVU,,
  un visu veidu atbalstu MVU dotāciju un finanšu instrumentu veidā; [Gr. 84 un 192/rev] |
| --- | --- |

c)

produktīvas investīcijas
  un investīcijas, kas palīdz saglabāt esošās darbvietas un radīt jaunas
  MVU,,
  un visu veidu atbalstu MVU dotāciju un finanšu instrumentu veidā; [Gr. 84 un 192/rev]

| d) | aprīkojumu, programmatūru un nemateriālos aktīvus, |
| --- | --- |

d)

aprīkojumu, programmatūru un nemateriālos aktīvus,

| e) | informāciju, komunikāciju, pētījumus, tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, kas saistītas ar kopām, |
| --- | --- |

e)

informāciju, komunikāciju, pētījumus, tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, kas saistītas ar kopām,

| f) | tehnisko palīdzību. |
| --- | --- |

f)

tehnisko palīdzību.

Papildus drīkst atbalstīt produktīvas investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU, ja tās ietver sadarbību ar MVU, pētniecības un inovācijas darbībās, ko atbalsta saskaņā ar 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu.

  vai atbalstīt uzņēmējdarbības infrastruktūru
  ,
  kas sekmē MVU darbību
  .

Papildus tam drīkst atbalstīt arī produktīvas investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU, lai veiktu pētniecību un inovācijas darbības, kuras atbalsta saskaņā ar 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, un investīcijas energoefektivitātes nodrošināšanas un atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas pasākumos, kas ir attiecīgi paredzēti 2. panta b) apakšpunkta i) un ii) punktā, saskaņā ar Regulas (ES) ../.. [jauna KNR] 59. panta 1. punktu a) apakšpunktu un 60. pantu. [Gr. 193/rev]

Lai palīdzētu sasniegt 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā noteikto PM Nr. 1 konkrēto mērķi, no ERAF atbalsta arī apmācības,
  mentorēšanas,
  mūžizglītības
  , pārkvalifikācijas
  un izglītības darbības. [Gr. 87 un 194/rev]

2.   Saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) no ERAF drīkst atbalstīt arī:

| a) | iekārtu un cilvēkresursu kopīgu izmantošanu, |
| --- | --- |

a)

iekārtu un cilvēkresursu kopīgu izmantošanu,

| b) | saistītās nemateriālās investīcijas un citas darbības, kas saistītas ar PM Nr. 4 un ko paredz Eiropas Sociālais fonds Plus, kā noteikts Regulā (ES) 2018/xxxx [jaunais ESF+]. |
| --- | --- |

b)

saistītās nemateriālās investīcijas un citas darbības, kas saistītas ar PM Nr. 4 un ko paredz Eiropas Sociālais fonds Plus, kā noteikts Regulā (ES) 2018/xxxx [jaunais ESF+].

5. pants

Kohēzijas fonda atbalsta darbības joma

1.   No Kohēzijas fonda atbalsta:

| a) | vidiskas investīcijas, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar
  aprites ekonomiku,
  ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku

  atjaunojamo energoresursu enerģiju
  un dod vidisku labumu, [Gr. 88] |
| --- | --- |

a)

vidiskas investīcijas, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar
  aprites ekonomiku,
  ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku

  atjaunojamo energoresursu enerģiju
  un dod vidisku labumu, [Gr. 88]

| b) | investīcijas TEN-T

  pamattīklā un visaptverošajā tīklā
  , [Gr. 89] |
| --- | --- |

b)

investīcijas TEN-T

  pamattīklā un visaptverošajā tīklā
  , [Gr. 89]

| c) | tehnisko palīdzību
  , tostarp vietējo iestāžu administratīvo spēju un kompetenču šo līdzekļu pārvaldībā uzlabošanu un pilnveidošanu
  , [Gr. 90] |
| --- | --- |

c)

tehnisko palīdzību
  , tostarp vietējo iestāžu administratīvo spēju un kompetenču šo līdzekļu pārvaldībā uzlabošanu un pilnveidošanu
  , [Gr. 90]

| ca) | informāciju, komunikāciju, pētījumus, tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, kas saistītas ar kopām. [Gr. 91] |
| --- | --- |

ca)

informāciju, komunikāciju, pētījumus, tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, kas saistītas ar kopām. [Gr. 91]

Dalībvalstis starp a) un b) apakšpunktā minētajām investīcijām nodrošina pienācīgu līdzsvaru
  , pamatojoties uz katras valsts investīcijām un specifiskajām vajadzībām
  . [Gr. 92]

2.   Kohēzijas fonda līdzekļus,

  līdzekļu
  , kas pārvietoti uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (12),
  apjoms ir proporcionāls un tos
  izmanto TEN-T projektiem. [Gr. 93]

6. pants

No ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomas izslēgtās darbības

1.   No ERAF un Kohēzijas fonda neatbalsta:

| a) | kodolelektrostaciju dezekspluatāciju vai būvniecību, |
| --- | --- |

a)

kodolelektrostaciju dezekspluatāciju vai būvniecību,

| b) | investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (13) I pielikumā uzskaitītajām darbībām, |
| --- | --- |

b)

investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (13) I pielikumā uzskaitītajām darbībām,

| c) | tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, apstrādi un reklāmu, |
| --- | --- |

c)

tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, apstrādi un reklāmu,

| d) | grūtībās nonākušus uzņēmumus, kas definēti Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 (14) 2. panta 18. punktā, |
| --- | --- |

d)

grūtībās nonākušus uzņēmumus, kas definēti Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 (14) 2. panta 18. punktā,

| e) | investīcijas
  jaunās reģionālajās lidostās un
  lidostu infrastruktūrā, izņemot: tālākajos reģionos,
  [Gr. 94] |
| --- | --- |

e)

investīcijas
  jaunās reģionālajās lidostās un
  lidostu infrastruktūrā, izņemot: tālākajos reģionos,
  [Gr. 94]

| ea) | investīcijas, kas saistītas ar tālākajiem reģioniem, [Gr. 95] |
| --- | --- |

ea)

investīcijas, kas saistītas ar tālākajiem reģioniem, [Gr. 95]

| eb) | atbalstu saistībā ar TEN-T pamattīklu, [Gr. 96] |
| --- | --- |

eb)

atbalstu saistībā ar TEN-T pamattīklu, [Gr. 96]

| ec) | investīcijas, kas saistītas ar vides aizsardzību, un kuru mērķis ir mazināt vai ierobežot to negatīvo ietekmi uz vidi, [Gr. 97] |
| --- | --- |

ec)

investīcijas, kas saistītas ar vides aizsardzību, un kuru mērķis ir mazināt vai ierobežot to negatīvo ietekmi uz vidi, [Gr. 97]

| f) | investīcijas atkritumu apglabāšanai poligonos,
  izņemot tālākajos reģionos un izņemot pasākumus, kas attiecas uz esošu iekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu, pārveidošanu vai to drošuma panākšanu, turklāt neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2008/98
   (15)

  4. panta 2. punkta noteikumus
  , [Gr. 98] |
| --- | --- |

f)

investīcijas atkritumu apglabāšanai poligonos,
  izņemot tālākajos reģionos un izņemot pasākumus, kas attiecas uz esošu iekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu, pārveidošanu vai to drošuma panākšanu, turklāt neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2008/98
   (15)

  4. panta 2. punkta noteikumus
  , [Gr. 98]

| g) | investīcijas atkritumu atliku apstrādes iekārtās,
  izņemot tālākajos reģionos, un izņemot gadījumus, kad tiek izmantoti modernākie pārstrādes risinājumi saskaņā ar aprites ekonomikas principiem un atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, pilnībā ievērojot Direktīvas (ES) 2008/98 11. panta 2. punktā noteiktos mērķus, un ar nosacījumu, ka dalībvalstis ir izveidojušas savus atkritumu apsaimniekošanas plānus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/851 29. pantu. Atkritumu atlikas galvenokārt būtu jāsaprot kā nešķiroti sadzīves atkritumi un atkritumu apstrādes pārpalikumi, [Gr. 99] |
| --- | --- |

g)

investīcijas atkritumu atliku apstrādes iekārtās,
  izņemot tālākajos reģionos, un izņemot gadījumus, kad tiek izmantoti modernākie pārstrādes risinājumi saskaņā ar aprites ekonomikas principiem un atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, pilnībā ievērojot Direktīvas (ES) 2008/98 11. panta 2. punktā noteiktos mērķus, un ar nosacījumu, ka dalībvalstis ir izveidojušas savus atkritumu apsaimniekošanas plānus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/851 29. pantu. Atkritumu atlikas galvenokārt būtu jāsaprot kā nešķiroti sadzīves atkritumi un atkritumu apstrādes pārpalikumi, [Gr. 99]

| h) | investīcijas, kas saistītas ar fosilo kurināmo ražošanu,
  transportēšanu,
  apstrādi, izplatīšanu, glabāšanu vai sadedzināšanu, izņemot investīcijas, kas
  saistītas ar tīrajiem transportlīdzekļiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/33/EK (16)
  4. pantā,
  [Gr. 100] |
| --- | --- |

h)

investīcijas, kas saistītas ar fosilo kurināmo ražošanu,
  transportēšanu,
  apstrādi, izplatīšanu, glabāšanu vai sadedzināšanu, izņemot investīcijas, kas
  saistītas ar tīrajiem transportlīdzekļiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/33/EK (16)
  4. pantā,
  [Gr. 100]

| i) | investīcijas platjoslas infrastruktūrā teritorijās, kurās ir vismaz divi līdzvērtīgas kategorijas platjoslas tīkli,
  [Gr. 102] |
| --- | --- |

i)

investīcijas platjoslas infrastruktūrā teritorijās, kurās ir vismaz divi līdzvērtīgas kategorijas platjoslas tīkli,
  [Gr. 102]

| j) | finansējumu tāda ritošā sastāva iegādei, ko izmantos dzelzceļa pārvadājumos, izņemot, ja šī iegāde ir saistīta ar:








  i) | sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi saskaņā ar grozīto Regulu Nr. 1370/2007, par ko izsludināts publiskā iepirkuma konkurss, |
| --- | --- | --- |

j)

finansējumu tāda ritošā sastāva iegādei, ko izmantos dzelzceļa pārvadājumos, izņemot, ja šī iegāde ir saistīta ar:

i)

sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi saskaņā ar grozīto Regulu Nr. 1370/2007, par ko izsludināts publiskā iepirkuma konkurss,

| ii) | dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu līnijās, kas pilnībā atvērtas konkurencei, un atbalsta saņēmējs ir jauns tirgus dalībnieks, kas tiesīgs saņemt finansējumu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/xxxx [

  Invest EU

  regula].
  [Gr. 103 un 245] |
| --- | --- |

ii)

dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu līnijās, kas pilnībā atvērtas konkurencei, un atbalsta saņēmējs ir jauns tirgus dalībnieks, kas tiesīgs saņemt finansējumu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/xxxx [

  Invest EU

  regula].
  [Gr. 103 un 245]

| ja) | investīcijas tādu institucionālās aprūpes iestāžu būvniecībā, kas sekmē nošķiršanu vai pārkāpj personas izvēli un neatkarību; [Gr. 104] |
| --- | --- |

ja)

investīcijas tādu institucionālās aprūpes iestāžu būvniecībā, kas sekmē nošķiršanu vai pārkāpj personas izvēli un neatkarību; [Gr. 104]

1.a
     
  Panta h) apakšpunktā minētie izņēmumi attiecas uz summu, kas nepārsniedz 1 % no kopējā ERAF-KF līdzekļu apjoma valsts līmenī. [Gr. 101]

2.   Papildus no Kohēzijas fonda neatbalsta investīcijas mājokļos, ja vien tās nav saistītas ar
  resursu efektivitātes un
  energoefektivitātes vai atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu
  un pieejamu dzīves apstākļu nodrošināšanu gados vecākiem cilvēkiem un personām ar invaliditāti, kā arī seismisko pielāgošanu
  . [Gr. 105]

3.   Aizjūras zemes un teritorijas nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda, taču tās drīkst piedalīties Interreg programmās saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) 2018/xxxx [ETS (Interreg)].

6.a pants

Partnerība

Ikviena dalībvalsts nodrošina sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un pakalpojumu lietotāju jēgpilnu un iekļaujošu līdzdalību no ERAF un Kohēzijas fonda saskaņā ar dalīto pārvaldību atbalstīto darbību un politikas pārvaldībā, plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā, rīkojoties saskaņā ar 6. pantu ierosinātajā KNR regulā “Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014”. [Gr. 106]

7. pants

Rādītāji

1.   Kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus, kas ERAF un Kohēzijas fondam noteikti
  un definēti
  I pielikumā, un vajadzības

  attiecīgā
  gadījumā programmām specifiskos izlaides un rezultātu rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [12. panta 1. punkta] otrās daļas a) apakšpunktu, [17. panta 3. punkta] d) apakšpunkta ii) punktu un [37. panta 2. punkta] b) apakšpunktu. [Gr. 107]

2.   Izlaides rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma mērķrādītāji un 2029. gadam noteiktie galīgie mērķrādītāji ir kumulatīvi.

3.   Saskaņā ar ziņošanas prasību, kas noteikta Finanšu regulas [38. panta 3. punkta e) apakšpunkta i) punktā], Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par veikumu saskaņā ar II pielikumu.

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 13. pantu, lai grozītu I pielikumu nolūkā veikt vajadzīgas korekcijas rādītāju sarakstā, kas jāizmanto dalībvalstīm, un lai grozītu II pielikumu nolūkā veikt vajadzīgas korekcijas informācijā par veikumu, kas jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.a
     
  Dalībvalstis var iesniegt pienācīgi pamatotu pieprasījumu pēc papildu elastības saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta pašreizējo regulējumu attiecībā uz publiskiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko publiskā pārvalde atbalsta, līdzfinansējot investīcijas, ko aktivizē kā daļu no ERDF un KF. Nosakot fiskālo korekciju saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo vai korektīvo daļu, Komisija rūpīgi izvērtē šo pieprasījumu tā, lai atspoguļotu ERAF un KF līdzfinansēto investīciju stratēģisko nozīmi. [Gr. 108]

II NODAĻA

Īpaši noteikumi, kas attiecas uz atsevišķām teritoriālajām īpatnībām

8. pants

Integrēta teritoriālā attīstība

1.   No ERAF drīkst atbalstīt

  atbalsta
  integrētu teritoriālo attīstību abu Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] 4. panta 2. punktā minēto mērķu programmās saskaņā ar minētās regulas [jaunā KNR] III sadaļas II nodaļu. [Gr. 109]

1.a
     
  Valsts līmenī vismaz 5 % no ERAF līdzekļiem mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, neieskaitot tehnisko palīdzību, paredz integrētai teritoriālajai attīstībai nepilsētu teritorijās, kuras saskaras ar nelabvēlīgiem dabas vai ģeogrāfiskiem apstākļiem vai demogrāfiskām problēmām, vai kurās ir grūtības piekļūt pamatpakalpojumiem. Vismaz 17,5 % no šīs summas piešķir lauku teritorijām un kopienām, ņemot vērā viedo ciematu pakta noteikumus, lai attīstītu tādus projektus kā viedos ciematus. [Gr. 110]

2.   Integrētu teritoriālo attīstību, ko atbalsta no ERAF, dalībvalstis īsteno, izmantojot vienīgi

  dalībvalstis īsteno
  ,
  izmantojot specifisku asi vai programmu
  ,
  vai citus
  Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [22.] pantā minētos veidus
  , un tās var gūt labumu no vairāku fondu izmantošanas un integrētas pieejas, kas aptver ERAF, ESF+, EJZF un ELFLA
  . [Gr. 111]

9. pants

Ilgtspējīga pilsētattīstība

1.   
  Lai risinātu ekonomikas, vides, klimata, demogrāfiskos un sociālos problēmjautājumus,
  par pamatu izmantojot teritoriālās stratēģijas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [23]. pantu,
  kuru īstenošanā ir iespējama arī integrēta vairāku fondu izmantošanas pieeja, aptverot ERAF un ESF+,
  no ERAF abu minētās regulas 4. panta 2. punktā minēto mērķu programmās atbalsta integrētu teritoriālo attīstību, kura ir vērsta uz
  funkcionālajām
  pilsētu teritorijām (“ilgtspējīga pilsētattīstība”). [Gr. 112]

2.   Valsts līmenī vismaz 6 %

  10
   % no ERAF līdzekļiem mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, neieskaitot tehnisko palīdzību, piešķir ilgtspējīgai pilsētattīstībai, izmantojot
  specifisku programmu, specifisku prioritāro asi,
  sabiedrības virzītu vietējo attīstību, integrētas teritoriālās investīcijas vai kādu citu

  citus Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] 22. panta c) punktā noteiktos teritoriālos rīkus. Regulas (ES) Nr. 2018/XXXX [jaunā KNR] 6. pantā minētās pilsētu iestādes ir pilnvarotas izraudzīties pasākumus un iesaistītos projektus. Darbības, ko neveic saskaņā ar PM Nr. 5, bet ar citiem PM, un ja tās ir saskanīgas, var izmantot ilgtspējīgai pilsētattīstībai noteiktās minimālās 10 % robežvērtības sasniegšanai. Investīcijas, kas veiktas saskaņā ar
  PM Nr. 5 teritoriālo rīku.

  (i), būtu jāuzskata par tādām, kas palīdz sasniegt šos paredzētos 10 %, un par tādām jāuzskata arī darbības saskaņā ar citiem PM, ja tās ir saskanīgas ar ilgtspējīgu pilsētu attīstību
  . [Gr. 113]

Attiecīgā programma vai programmas šim nolūkam plānotās summas norāda saskaņā ar Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [17. panta 3. punkta] d) apakšpunkta vii) punktu.

3.   Ilgtspējīgai pilsētattīstībai saskaņā ar 2. punktu piešķirto līdzekļu procentuālo daļu ievēro visā plānošanas periodā, ja ERAF piešķīrumus pārvieto starp programmas prioritātēm vai starp programmām, tostarp starpposma pārskatīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [14.] pantu.

4.   Ja ERAF piešķīrumus samazina sakarā ar saistību atcelšanu saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [99.] pantu vai sakarā ar finanšu korekcijām, ko Komisija piemēro saskaņā ar minētās regulas [98.] pantu, nav atkārtoti jānovērtē atbilstība 2. punktam.

10. pants

Eiropas pilsētiniciatīva

1.   No ERAF atbalsta arī Eiropas pilsētiniciatīvu, ko tiešā un netiešā pārvaldībā īsteno Komisija.

Šī iniciatīva aptver visas pilsētu
  funkcionālās
  teritorijas, un tā atbalsta Savienības pilsētprogrammu
  partnerības un organizatoriskās izmaksas. Vietējās iestādes būtu aktīvi jāiesaista Eiropas pilsētiniciatīvas izstrādē un īstenošanā. [Gr. 114]

2.   Eiropas pilsētiniciatīvai ir trīs virzieni, kuri visi attiecas uz ilgtspējīgu pilsētattīstību:

| a) | atbalsts spēju veidošanai,
  tostarp reģionālā un vietējā līmeņa pārstāvju apmaiņas pasākumi reģionālā un vietējā līmenī; [Gr. 115] |
| --- | --- |

a)

atbalsts spēju veidošanai,
  tostarp reģionālā un vietējā līmeņa pārstāvju apmaiņas pasākumi reģionālā un vietējā līmenī; [Gr. 115]

| b) | atbalsts inovatīvām darbībām,
  kas var saņemt papildu līdzfinansējumu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/xxx (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai) un ko sniedz kopā ar Eiropas Lauku attīstības tīklu, jo īpaši attiecībā uz lauku un pilsētu saiknēm un projektiem, kas atbalsta pilsētu teritoriju un pilsētu funkcionālo teritoriju attīstību; [Gr. 116] |
| --- | --- |

b)

atbalsts inovatīvām darbībām,
  kas var saņemt papildu līdzfinansējumu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/xxx (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai) un ko sniedz kopā ar Eiropas Lauku attīstības tīklu, jo īpaši attiecībā uz lauku un pilsētu saiknēm un projektiem, kas atbalsta pilsētu teritoriju un pilsētu funkcionālo teritoriju attīstību; [Gr. 116]

| c) | atbalsts zināšanām,
  teritoriālajiem ietekmes novērtējumiem,
  rīcībpolitiku izstrādei un komunikācijai. [Gr. 117] |
| --- | --- |

c)

atbalsts zināšanām,
  teritoriālajiem ietekmes novērtējumiem,
  rīcībpolitiku izstrādei un komunikācijai. [Gr. 117]

Pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma ar Eiropas pilsētiniciatīvu drīkst atbalstīt arī starpvaldību sadarbību pilsētu jautājumos
  , piemēram, ilgtspējīgu pilsētu ietvarstruktūru, Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu pielāgošanu vietējā līmeņa apstākļiem
  . [Gr. 118]

Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par norisēm saistībā ar Eiropas pilsētu iniciatīvu. [Gr. 119]

10.a pants

Teritorijas, kurās ir nelabvēlīgi dabas apstākļi vai nelabvēlīga demogrāfiskā situācija un problēmas

No ERAF līdzfinansētajās programmās, kas attiecas uz teritorijām ar pastāvīgiem ļoti nelabvēlīgiem dabas apstākļiem vai nelabvēlīgu demogrāfisko situāciju un problēmām, kā norādīts LESD 174. pantā, īpašu uzmanību pievērš minēto teritoriju specifisko grūtību novēršanai.

NUTS 3. līmeņa teritorijām vai vietējo administratīvo vienību (LAU) kopām, kurās iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2 mazapdzīvotos apgabalos vai mazāks par 8 iedzīvotājiem uz km2 ļoti mazapdzīvotos apgabalos, vai kurās iedzīvotāju skaits laikposmā no 2007. līdz 2017. gadam vidēji ir samazinājies par vairāk nekā 1 %, jo īpaši piemēro konkrētus reģionālos un valsts plānus, kuru nolūks ir veicināt pievilcību, palielināt uzņēmējdarbības investīcijas un uzlabot digitālo un publisko pakalpojumu pieejamību, arī paredzot īpašu fondu sadarbības līgumā. Partnerības nolīgumā tam var paredzēt īpašu finansējumu. [Gr. 120]

11. pants

Tālākie reģioni

1.   
  Īpašajam papildu piešķīrumam, kas paredzēts tālākajiem reģioniem, nepiemēro 3. pantu. Šos
  konkrēti tālākajiem reģioniem papildus piešķirtos līdzekļus izmanto, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras šajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā uzskaitītajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem to attīstībai. [Gr. 121]

2.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem atbalsta:

| a) | darbības, kas ietilpst 4. pantā noteiktajā darbības jomā, |
| --- | --- |

a)

darbības, kas ietilpst 4. pantā noteiktajā darbības jomā,

| b) | atkāpjoties no 4. panta, pasākumus, ar ko sedz darbības izmaksas, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras tālākajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā uzskaitītajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem to attīstībai. |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no 4. panta, pasākumus, ar ko sedz darbības izmaksas, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras tālākajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā uzskaitītajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem to attīstībai.

No 1. punktā minētajiem līdzekļiem drīkst atbalstīt arī izdevumus, kas sedz kompensāciju, kura piešķirta par sabiedrisko pakalpojumu saistību un līgumu izpildi tālākajos reģionos.

3.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem neatbalsta:

| a) | darbības, kas saistītas ar LESD I pielikumā uzskatītajiem produktiem, |
| --- | --- |

a)

darbības, kas saistītas ar LESD I pielikumā uzskatītajiem produktiem,

| b) | atbalstu pasažieru pārvadājumiem, kas atļauts saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

b)

atbalstu pasažieru pārvadājumiem, kas atļauts saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

| c) | atbrīvojumus no nodokļiem un atbrīvojumus no sociālajiem maksājumiem, |
| --- | --- |

c)

atbrīvojumus no nodokļiem un atbrīvojumus no sociālajiem maksājumiem,

| d) | sabiedrisko pakalpojumu saistības, ja tās neizpilda uzņēmumi un ja valsts rīkojas, īstenojot valsts varu. |
| --- | --- |

d)

sabiedrisko pakalpojumu saistības, ja tās neizpilda uzņēmumi un ja valsts rīkojas, īstenojot valsts varu.

3.a
     
  Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta, no ERAF var atbalstīt produktīvas investīcijas tālāko reģionu uzņēmumos neatkarīgi no to lieluma. [Gr. 122]

III NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

12. pants

Pārejas noteikumi

Programmām un darbībām, kas saņem atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda 2014.–2020. gada plānošanas periodā, turpina piemērot Regulas (EK) Nr. 1300/2013 un (EK) Nr. 1301/2013 vai jebkuru citu aktu, kas pieņemts saskaņā ar minētajām regulām.

13. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 7. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas
  līdz 2027. gada 31. decembrim
  . [Gr. 123]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (17).

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 7. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

13.a pants

Atcelšana

Neskarot šīs regulas 12. pantu, Regulu (EK) Nr. 1301/2013 un Regulu (EK) Nr. 1300/2013 atceļ no 2021. gada 1. janvāra. [Gr. 124]

13.b pants

Pārskatīšana

Eiropas Parlaments un Padome pārskata šo regulu līdz 2027. gada 31. decembrim saskaņā ar LESD 177. pantu. [Gr. 125]

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 90. lpp.

1

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 115. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta nostāja.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

4

(5)  [Pilna atsauce – jaunā KNR].

5

(6)  Komisijas 2017. gada 8. jūlija paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai (COM(2017)0376).

6

(7)  [Pilna atsauce – jaunais ESF+].

7

(8)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

9

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

(10)  Padomes 2016. gada 24. jūnija secinājumi par ES pilsētprogrammu.

10

(11)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

11

(12)  Atsauce

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK.

13

(14)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

14

(15)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

15

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/33/EK (2009. gada 23. aprīlis) par “tīro” un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.).

16

(17)  OV L 123, 12.5.2016, 13. lpp.

17

I PIELIKUMS

Kopīgie ERAF un Kohēzijas fonda izlaides un rezultātu rādītāji – 7. panta 1. punkts (1)

1. tabula. Kopīgie ERAF (Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei un Interreg) un Kohēzijas fonda izlaides un rezultātu rādītāji
   (**)

| Politikas mērķis | Izlaide | Rezultāti |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas
  , reģionālo savienojamību tehnoloģiju jomā, attīstot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), savienojamību un efektīvu valsts pārvaldi (“PM Nr. 1”) [Gr. 126] |

Politikas mērķis

Izlaide

Rezultāti

(1)

(2)

(3)

1.

Viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas
  , reģionālo savienojamību tehnoloģiju jomā, attīstot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), savienojamību un efektīvu valsts pārvaldi (“PM Nr. 1”) [Gr. 126]

RKI (2)01 – Atbalstītie uzņēmumi (tai skaitā: mikrouzņēmumi, mazi, vidēji un lieli uzņēmumi)*

RKI 01 – Reģionālie vidējie ienākumi [Gr. 127]

RKI 02 – Ar dotācijām atbalstītie uzņēmumi*

RKI 03 – Ar finanšu instrumentiem atbalstītie uzņēmumi*

RKI 04 – Nefinansiālu atbalstu saņēmušie uzņēmumi*

RKI 05 – Atbalstītie jaunuzņēmumi*

RKI 06 – Atbalstītajos pētniecības objektos strādājošie pētnieki

RKI 07 – Pētniecības iestādes, kas piedalās kopīgos pētniecības projektos

RKI 08 – Pētniecības un inovācijas aprīkojuma nominālā vērtība

RKI 10 – Uzņēmumi, kas sadarbojas ar pētniecības iestādēm

RKI 10.a – Uzņēmumi, kam sniegts atbalsts, lai pielāgotu to preces un pakalpojumus aprites ekonomikai [Gr. 128]

RKI 96 – Starpreģionu investīcijas ES projektos*

RKR (3)01 – Atbalstītajās struktūrās izveidotās darbvietas*

RKR 01 – reģionālās ienākumu attiecības pieaugums, kā definēts 3. panta 3. punktā [Gr. 131]

RKR 02 – Publisko atbalstu papildinošās privātās investīcijas (tai skaitā: dotācijas, finanšu instrumenti)*

RKR 03 – MVU, kas ievieš produktu vai procesu inovāciju*

RKR 04 – MVU, kas ievieš tirgvedības vai organizatorisku inovāciju*

RKR 05 – MVU, kas inovē sava uzņēmuma iekšienē*

RKR 06 – Eiropas Patentu birojam iesniegtie patentu pieteikumi*

RKR 07 – Preču zīmju un dizainparaugu pieteikumi*

RKR 08 – Publiskā un privātā sektora koppublikācijas

RKI 12 – Uzņēmumi, kam sniegts atbalsts to produktu un pakalpojumu digitalizācijai

RKI 13 – Uzņēmumiem izstrādātie digitālie pakalpojumi un produkti

RKI 14 – Publiskā sektora iestādes, kas atbalstītas digitālo pakalpojumu un lietotņu izstrādei

RKI 14.a – Papildu sociāli ekonomiskie centri ar ļoti augstas veiktspējas platjoslas pieslēgumu [Gr. 129]

RKR 11 – Jaunu publisko digitālo pakalpojumu un lietotņu lietotāji*

RKR 12 – Uzņēmumu izstrādāto jauno digitālo produktu, pakalpojumu un lietotņu lietotāji*

RKR 13 – Uzņēmumi, kas panākuši augstu digitālo intensitāti*

RKR 14 – Uzņēmumi,

  Lietotāji
  , kas izmanto publiskos digitālos pakalpojumus* [Gr. 132]

RKI 14.a – Sociālekonomiskie centri, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam [Gr. 130]

RKI 15 – Radītā inkubācijas spēja*

RKR 16 – Atbalstītie straujas izaugsmes uzņēmumi*

RKR 17 – 3 gadus veci uzņēmumi, kas joprojām darbojas tirgū*

RKR 18 – MVU, kuri izmanto inkubatora pakalpojumus vienu gadu pēc inkubatora izveides

RKR 19 – Uzņēmumi ar lielāku apgrozījumu

RKR 25 – Pievienotā vērtība uz vienu darbinieku atbalstītajos MVU*

RKI 16 – Ieinteresētās personas, kas piedalās uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā

RKI 17 – Investīcijas reģionālajās/vietējās ekosistēmās prasmju pilnveidei

RKI 101 – MVU, kuri investē prasmju pilnveidē

RKI 102 – MVU, kuri investē apmācību pārvaldības sistēmās*

RKR 24 – MVU, kuri gūst labumu no prasmju pilnveides darbībām, ko īsteno vietēja/reģionāla ekosistēma

RKR 97 – Atbalstītās māceklības MVU

RKR 98 — MVU darbinieki, kuri iegūst profesionālo tālākizglītību un apmācību (CVET) (pēc prasmju veida: tehniskas, vadības, uzņēmējdarbības, zaļās un citas prasmes)

RKR 99 — MVU darbinieki, kuri iziet alternatīvu apmācību saistībā ar zinātnesietilpīgu pakalpojumu darbībām (KISA) (pēc prasmju veida: tehniskas, vadības, uzņēmējdarbības, zaļās un citas prasmes)

RKR 100 — MVU darbinieki, kuri iziet formālu apmācību prasmju pilnveidei (pēc prasmju veida: tehniskas, vadības, uzņēmējdarbības, zaļās un citas prasmes)*

| 2. | Zaļāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām
  un noturību ikvienam
  , veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām un risku novēršanu un pārvaldību [Gr. 133] |
| --- | --- |

2.

Zaļāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām
  un noturību ikvienam
  , veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām un risku novēršanu un pārvaldību [Gr. 133]

RKI 18 – Mājsaimniecības, kam sniegts atbalsts energoefektivitātes uzlabošanai mājoklī

RKI 18.a – Ikgadējo enerģijas ietaupījumu procentuālais apjoms visam ēku fondam (salīdzinājumā ar bāzes līniju) atbilstoši mērķim par ļoti efektīva un dekarbonizēta ēku fonda izveidi, kā paredzēts nacionālajā ilgtermiņa renovācijas stratēģijā, lai atbalstītu dzīvojamo un nedzīvojamo ēku nacionālā fonda renovāciju [Gr. 134]

RKI 18.b – Mājsaimniecības, kuru mājoklī uzlabota energoefektivitāte, ļaujot ietaupīt vismaz 60 % enerģijas [Gr. 135]

RKI 18.c – Mājsaimniecības ar uzlabotu mājokļu energoefektivitāti, kuras pēc renovācijas sasniedz gandrīz nulles enerģijas ēku (nZEB) standarta līmeni [Gr. 136]

RKI 19 – Publiskās Ēkas, kam

  attiecībā uz kurām
  sniegts atbalsts energoefektivitātes uzlabošanai
  (no kurām: dzīvojamās, privātās nedzīvojamās un publiskās nedzīvojamās ēkas [Gr. 137])

RKI 19.a – Enerģētiski trūcīgu/neaizsargātu patērētāju skaits, kuriem sniegts atbalsts viņu mājokļa energoefektivitātes uzlabošanā [Gr. 138]

RKI 20 – Jaunuzbūvētas vai uzlabotas centralizētās siltumapgādes tīkla līnijas

RKI 20.a – Ēkas, attiecībā uz kurām sniegts atbalsts, lai uzlabotu piemērotību viedajām tehnoloģijām [Gr. 139]

RKR 26 – Gada enerģijas galapatēriņš (tai skaitā: dzīvojamajās, privātajās nedzīvojamajās un publiskajās nedzīvojamajās ēkās)

RKR 27 – RKR 27 – Mājsaimniecības, kuru mājoklī uzlabota energoefektivitāte
  , ļaujot ietaupīt vismaz 60 % enerģijas [Gr. 150]

RKR 28 – Ēkas ar uzlabotu energoefektivitātes klasi (tai skaitā: dzīvojamās, privātās nedzīvojamās un publiskās nedzīvojamās ēkas)

RKR 28.a – Ēkas, kuru energoefektivitāti ļāvusi uzlabot līgumiska vienošanās, kas garantē pārbaudāmus energoietaupījumus un uzlabotu efektivitāti, piemēram, Direktīvas 2012/27/ES

   (4)

  2. panta 27. punktā definētais energoefektivitātes līgums [Gr. 151]

RKR 29 – Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas*

RKR 30 – Uzņēmumi ar uzlabotu energoefektivitāti

RKR 30.a – Ēkas, attiecībā uz kurām sniegts atbalsts, lai uzlabotu piemērotību viedajām tehnoloģijām [Gr. 152]

RKI 22 – Atjaunojamās enerģijas papildu ražošanas jauda (tai skaitā: elektroenerģija, siltumenerģija)

RKI 22.a – Kopējais gala atjaunojamās enerģijas patēriņš un patēriņš pa nozarēm (apkure un dzesēšana, transports, elektrība) [Gr. 140]

RKI 22.b – Kopējās saražotās atjaunojamās enerģijas daļa [Gr. 141]

RKI 22.c – Neatjaunojamās enerģijas ikgadējā importa samazinājums [Gr. 142]

RKI 97 – Atbalstīto energokopienu un atjaunojamo energoresursu energokopienu skaits*

RKI 97.a – Atjaunojamās enerģijas pašpatērētāju daļa kopējā ierīkotās elektrības jaudā [Gr. 143]

RKR 31 – Kopējā saražotā atjaunojamā enerģija (tai skaitā: elektroenerģija, siltumenerģija)

RKR 32 – Atjaunojamā enerģija: tīklam pieslēgtā jauda (kas nodota ekspluatācijā)*

RKI 23 – Viedo tīklu digitālās vadības sistēmas

RKI 98 – Mājsaimniecības, kam sniegts atbalsts viedo energotīklu izmantošanai

RKI 98.a – Atbalsts pārejas perioda reģioniem, kurus skārusi dekarbonizācija [Gr. 144]

RKR 33 – Viedajiem tīkliem pieslēgtie lietotāji

RKR 34 – Viedo tīklu projektu izvēršana

RKI 24 – Jaunas vai modernizētas katastrofu monitoringa, gatavības, brīdinājuma un reaģēšanas sistēmas
  dabas katastrofu, piemēram, zemestrīču, meža ugunsgrēku, plūdu vai sausuma gadījumā
  - [Gr. 145]

RKI 25 – Jaunizveidota vai nostiprināta piekrastes joslas un upju un ezeru krastu aizsardzība, kā arī aizsardzība pret zemes nogruvumiem, lai aizsargātu cilvēkus, aktīvus un dabisko vidi

RKI 26 – Zaļā infrastruktūra, kas izveidota nolūkā pielāgoties klimata pārmaiņām

RKI 27 – Valsts/reģionālā/vietējā līmeņa stratēģijas, kas koncentrējas uz pielāgošanos klimata pārmaiņām

RKI 28 – Teritorijas, ko aptver aizsardzības pasākumi pret meža ugunsgrēkiem
  , zemestrīcēm, plūdiem vai sausumu [Gr. 146]

RKR 35 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pretplūdu pasākumiem

RKR 36 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret meža ugunsgrēkiem

RKR 37 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret klimatiskām dabas katastrofām (kas nav plūdi un meža ugunsgrēki)

RKR 96 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret neklimatiskiem dabas riskiem un ar cilvēka darbību saistītiem riskiem*

RKR 38 – Aplēstais vidējais reaģēšanas laiks katastrofas gadījumā*

RKI 30 – Jaunu vai nostiprinātu cauruļu garums mājsaimniecību pieslēgumiem ūdensvadam

RKI 31 – Jaunbūvēto vai nostiprināto notekūdeņu savākšanas tīklu garums

RKI 32 – Jaunās vai modernizētās notekūdeņu attīrīšanas jaudas

RKI 32.a –Kopējais fosilā kurināmā apjoms, kas aizstāts ar mazemisiju enerģijas avotiem [Gr. 147]

RKR 41 – Iedzīvotāji, kuri pieslēgti uzlabotai ūdensapgādei

RKR 42 – Iedzīvotāji, kuri pieslēgti vismaz otrējai notekūdeņu attīrīšanai

RKR 43 – Ūdens zudumi

  zudumu samazinājums [Gr. 153]

RKR 44 – Pienācīgi attīrīti notekūdeņi

RKI 34 – Papildu jauda atkritumu
  novēršanai un
  reciklēšanai [Gr. 148]

RKI 34.a – Pārveidoto darbvietu skaits [Gr. 149]

RKR 46 – Iedzīvotāji, kuriem pieejamas atkritumu reciklēšanas iekārtas un nelielas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas

RKR 46.a – Radīto atkritumu apjoms uz vienu iedzīvotāju [Gr. 154]

RKR 46.b – Likvidēšanai un enerģijas atgūšanai nosūtīto atkritumu daudzums uz vienu iedzīvotāju [Gr. 155]

RKR 47 – Reciklētie atkritumi

RKR 47.a – Reciklētie bioatkritumi [Gr. 156]

RKR 48 – Reciklētie atkritumi, ko izmanto par izejvielām

RKR 48.a – Iedzīvotāji, kuriem pieejamas iekārtas atkritumu sagatavošanai atkārtotai izmantošanai [Gr. 157]

RKR 48.b – Aprites materiālu izmantošanas līmenis [Gr. 158]

RKR 49 – Reģenerētie

  Atkārtoti izmantotie
  atkritumi [Gr. 159]

RKI 36 – Zaļās infrastruktūras platība, kas atbalstīta pilsētu teritorijās

RKI 37 – Natura 2000 teritoriju platība, ko aptver aizsardzības un atjaunošanas pasākumi saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem

RKI 99 – Platība ārpus Natura 2000 teritorijām, ko aptver aizsardzības un atjaunošanas pasākumi

RKI 38 – Atbalstītā sanētās zemes platība

RKI 39 – Uzstādītās gaisa piesārņojuma monitoringa sistēmas

RKR 49.a – Atkārtotai izmantošanai sagatavoto atkritumu apjoms [Gr. 160]

RKR 50 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no gaisa kvalitātes pasākumiem

RKR 95 – Iedzīvotāji, kuriem ir piekļuve jaunai vai modernizētai zaļajai infrastruktūrai pilsētu teritorijās

RKR 51 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no trokšņa samazināšanas pasākumiem

RKR 52 – Sanētā zeme, ko izmanto apzaļumotām teritorijām, sociālajiem mājokļiem un ekonomiskām vai kopienas darbībām

| 3. | Ciešāk savienota Eiropa
  ikvienam
  , uzlabojot mobilitāti un reģionālo IKT savienotību
  [Gr. 161] |
| --- | --- |

3.

Ciešāk savienota Eiropa
  ikvienam
  , uzlabojot mobilitāti un reģionālo IKT savienotību
  [Gr. 161]

RKI 41 – Papildu mājsaimniecības ar ļoti augstas veiktspējas platjoslas pieslēgumu

RKI 42 – Papildu uzņēmumi ar ļoti augstas veiktspējas platjoslas pieslēgumu

RKR 53 – Mājsaimniecības, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam

RKR 54 – Uzņēmumi, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam

RKI 43 – Atbalstīto jauno autoceļu garums – TEN-T
   (5)

  (pamattīkls un visaptverošais tīkls) [Gr. 162]

RKI 44 – Atbalstīto jauno autoceļu garums – cits

RKI 45 – Rekonstruēto vai modernizēto autoceļu garums – TEN-T

  (pamattīkls un visaptverošais tīkls)163

RKI 46 – Rekonstruēto vai modernizēto autoceļu garums – cits

RKR 55 – Jaunuzbūvēto, rekonstruēto vai modernizēto autoceļu lietotāji

RKR 55.a – TEN-T koridora pabeigšanas koeficients valsts teritorijā [Gr. 166]

RKR 56 – Laika ietaupījums no uzlabotas autoceļu infrastruktūras

RKR 101 – Laika ietaupījums no uzlabotas dzelzceļa infrastruktūras

RKI 47 – Atbalstīto jauno sliežu ceļu garums – TEN-T

  (pamattīkls un visaptverošais tīkls) [Gr. 164]

RKI 48 – Atbalstīto jauno sliežu ceļu garums – cits

RKI 49 – Rekonstruēto vai modernizēto sliežu ceļu garums – TEN-T

  (pamattīkls un visaptverošais tīkls) [Gr. 165]

RKI 50 – Rekonstruēto vai modernizēto sliežu ceļu garums – cits

RKI 51 – Jauno vai modernizēto iekšējo ūdensceļu garums – TEN-T

RKI 52 – Jauno vai modernizēto iekšējo ūdensceļu garums – cits

RKI 53 – Jaunas vai modernizētas dzelzceļa stacijas un iekārtas

RKI 54 – Jauni vai modernizēti intermodālie savienojumi

RKI 100 – Atbalstīto ostu skaits

RKR 57 – Ekspluatācijā esošo Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas standartiem atbilstošo sliežu ceļu garums

RKR 57.a – TEN-T koridora pabeigšanas koeficients valsts teritorijā [Gr. 167]

RKR 58 – Pa atbalstītajiem sliežu ceļiem gadā pārvadāto pasažieru skaits

RKR 59 – Pa dzelzceļu pārvadātās kravas

RKR 60 – Pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadātās kravas

RKI 55 – Jaunbūvēto tramvaja un metro līniju garums

RKI 56 – Rekonstruēto/modernizēto tramvaja un metro līniju garums

RKI 57 – Videi draudzīgs ritošais sastāvs, ko izmanto sabiedriskajā transportā

RKR 57.a – TEN-T koridora pabeigšanas koeficients valsts teritorijā

RKI 58 – Atbalstītā atdalītā veloinfrastruktūra

RKI 59 – Atbalstītā alternatīvo degvielu infrastruktūra (uzpildes/uzlādes punkti)

RKI 60 – Pilsētas ar jaunām vai modernizētām digitalizētām pilsētas transporta sistēmām

RKR 62 – Ar sabiedrisko transportu gadā pārvadāto pasažieru skaits

RKR 63 – Jauno/modernizēto tramvaja un metro līniju lietotāju skaits gadā

RKR 64 – Atdalītas veloinfrastruktūras lietotāju skaits gadā

| 4. | Sociālāka
  un iekļaujošāka
  Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru [Gr. 168] |
| --- | --- |

4.

Sociālāka
  un iekļaujošāka
  Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru [Gr. 168]

RKR 61 – Bezdarbnieki gadā, kurus apkalpo uzlaboti nodarbinātības dienesti (kapacitāte)

RKR 65 – Darba meklētāji, kuri gadā izmanto atbalstīto nodarbinātības dienestu pakalpojumus

RKI 63 – Izveidotās pagaidu uzņemšanas infrastruktūras ietilpība

RKI 64 – Atjaunoto mājokļu ietilpība – migranti, bēgļi un personas, kas saņēmušas starptautisko aizsardzību, vai uz to pieteikušās

RKI 65 – Atjaunoto mājokļu ietilpība – cits

RKR 66 – Uzbūvētās vai renovētās pagaidu uzņemšanas infrastruktūras izmantojuma līmenis

RKR 67 – Atjaunoto mājokļu izmantojuma līmenis – migranti, bēgļi un personas, kas saņēmušas starptautisko aizsardzību, vai uz to pieteikušās

RKR 68 – Atjaunoto mājokļu izmantojuma līmenis – cits

RKR 68.a – Marginalizētu kopienu un nelabvēlīgā situācijā esošo grupu locekļi, kas izmanto integrētas darbības, tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā (izņemot romus) [Gr. 169]

RKR 68.b – Marginalizētu kopienu un nelabvēlīgā situācijā esošo grupu locekļi, kas izmanto integrētas darbības, tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā (romi) [Gr. 170]

RKI 66 – Atbalstītās bērnu aprūpes infrastruktūras (jauna vai modernizēta) klašu telpu ietilpība

RKI 67 – Atbalstītās izglītības infrastruktūras (jauna vai modernizēta) klašu telpu ietilpība

RKR 70 – Atbalstīto bērnu aprūpes infrastruktūru izmantojušo bērnu skaits gadā

RKR 71 – Atbalstīto izglītības infrastruktūru izmantojušo skolēnu/studentu skaits gadā

RKI 69 – Atbalstītās veselības aprūpes infrastruktūras kapacitāte

RKI 70 – Atbalstītās sociālās infrastruktūras (neskaitot mājokļus) kapacitāte

RKR 72 – Cilvēki, kam ir piekļuve uzlabotiem veselības aprūpes pakalpojumiem

RKR 73 – Atbalstīto veselības aprūpes iestāžu izmantojušo cilvēku skaits gadā

RKR 74 – Atbalstīto sociālās aprūpes iestāžu izmantojušo cilvēku skaits gadā

RKR 75 – Vidējais reaģēšanas laiks ārkārtas medicīniskās palīdzības sniegšanai atbalstītajā teritorijā

| 5. | Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, ar vietējo iniciatīvu palīdzību veicinot pilsētu, lauku un piekrastes

  un visu citu
  teritoriju ilgtspējīgu un integrētu attīstību
  un vietējās iniciatīvas [Gr. 171] |
| --- | --- |

5.

Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, ar vietējo iniciatīvu palīdzību veicinot pilsētu, lauku un piekrastes

  un visu citu
  teritoriju ilgtspējīgu un integrētu attīstību
  un vietējās iniciatīvas [Gr. 171]

RKI 74 – Iedzīvotāji, ko aptver integrētas pilsētattīstības stratēģijas

RKI 75 – Integrētas pilsētattīstības stratēģijas

RKI 76 – Kopīgie projekti

RKI 77 – Atbalstītās kultūras un tūrisma infrastruktūras kapacitāte

RKR 76 – Pilsētattīstības stratēģiju sagatavošanā un īstenošanā iesaistītās ieinteresētās personas

RKR 77 – Tūristi/apmeklējumi atbalstītajos objektos*

RKR 78 – Lietotāji, kas gūst labumu no atbalstītās kultūras infrastruktūras

RKI 80 – Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas vietējai attīstībai

Horizontāli — īstenošana

RKI 95 – ERAF un Kohēzijas fonda finansētie darbinieki

RKR 91 – Vidējais laiks, kas patērēts uzaicinājumu izsludināšanai, projektu atlasei un līgumu parakstīšanai*

RKR 92 – Vidējais laiks, kas patērēts iepirkuma konkursiem (sākot no izsludināšanas līdz līguma parakstīšanai)*

RKR 93 – Vidējais laiks, kas patērēts projekta īstenošanai (sākot no līguma parakstīšanas līdz pēdējam maksājumam)*

RKR 94 – Viens vienīgs piedāvājums ERAF un Kohēzijas fonda intervencei*

2. tabula. Īpaši Interreg paredzētie papildu kopīgie ERAF izlaides un rezultātu rādītāji

| Interreg specifiskie rādītāji | RKI 81 – Dalībnieki pārrobežu mobilitātes iniciatīvās
  RKI 82 – Dalībnieki kopīgās darbībās, kas veicina dzimumu līdztiesību, vienādas iespējas un sociālo iekļaušanu
  RKI 83 – Izstrādātās vai īstenotās kopīgās stratēģijas / rīcības plāni
  RKI 84 – Projektos īstenotās kopīgās pilotdarbības
  RKI 85 – Dalībnieki kopīgās apmācību shēmās
  RKI 96 – Apzinātie juridiskie vai administratīvie šķēršļi
  RKI 86 – Parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās
  RKI 87 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām
  RKI 88 – Pārrobežu projekti ar mērķi mācīties no līdzbiedriem, lai uzlabotu sadarbības darbības
  RKI 89 – Pārrobežu projekti ar mērķi uzlabot vairāklīmeņu pārvaldību
  RKI 90 – Pārrobežu projekti, kā rezultātā tiek izveidoti tīkli/kopas | RKR 79 – Kopīgas stratēģijas / rīcības plāni, ko organizācijas uzsākušas projekta nobeigumā /pēc projekta
  RKR 80 – Kopīgas pilotdarbības, ko organizācijas uzsākušas vai kāpinājušas mērogā projekta nobeigumā / pēc projekta
  RKR 81 – Dalībnieki, kas izgājuši kopīgās apmācību shēmas
  RKR 82 – Novērstie vai samazinātie juridiskie vai administratīvie šķēršļi
  RKR 83 – Personas, kuras aptver parakstītās kopīgās vienošanās
  RKR 84 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām 6–12 mēnešus pēc projekta pabeigšanas
  RKR 85 – Dalībnieki kopīgās darbībās pāri robežām 6–12 mēnešus pēc projekta pabeigšanas
  RKR 86 – Ieinteresētās personas / iestādes ar uzlabotu sadarbības spēju ārpus valsts robežām |
| --- | --- | --- |

Interreg specifiskie rādītāji

RKI 81 – Dalībnieki pārrobežu mobilitātes iniciatīvās

RKI 82 – Dalībnieki kopīgās darbībās, kas veicina dzimumu līdztiesību, vienādas iespējas un sociālo iekļaušanu

RKI 83 – Izstrādātās vai īstenotās kopīgās stratēģijas / rīcības plāni

RKI 84 – Projektos īstenotās kopīgās pilotdarbības

RKI 85 – Dalībnieki kopīgās apmācību shēmās

RKI 96 – Apzinātie juridiskie vai administratīvie šķēršļi

RKI 86 – Parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās

RKI 87 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām

RKI 88 – Pārrobežu projekti ar mērķi mācīties no līdzbiedriem, lai uzlabotu sadarbības darbības

RKI 89 – Pārrobežu projekti ar mērķi uzlabot vairāklīmeņu pārvaldību

RKI 90 – Pārrobežu projekti, kā rezultātā tiek izveidoti tīkli/kopas

RKR 79 – Kopīgas stratēģijas / rīcības plāni, ko organizācijas uzsākušas projekta nobeigumā /pēc projekta

RKR 80 – Kopīgas pilotdarbības, ko organizācijas uzsākušas vai kāpinājušas mērogā projekta nobeigumā / pēc projekta

RKR 81 – Dalībnieki, kas izgājuši kopīgās apmācību shēmas

RKR 82 – Novērstie vai samazinātie juridiskie vai administratīvie šķēršļi

RKR 83 – Personas, kuras aptver parakstītās kopīgās vienošanās

RKR 84 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām 6–12 mēnešus pēc projekta pabeigšanas

RKR 85 – Dalībnieki kopīgās darbībās pāri robežām 6–12 mēnešus pēc projekta pabeigšanas

RKR 86 – Ieinteresētās personas / iestādes ar uzlabotu sadarbības spēju ārpus valsts robežām

---

(1)  Izmanto saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [12. panta 1. punkta] otrās daļās a) apakšpunktu un [36. panta 2. punkta] b) apakšpunktu [datu nosūtīšana] mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un Interreg un saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR][17. panta 3. punkta] d) apakšpunkta ii) punktu mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā ETS regula] 17. panta 4. punkta e) apakšpunkta ii) punktu Interreg mērķim.

(2)  RKI: Reģionālās politikas kopīgais izlaides rādītājs.

(3)  RKR: Reģionālās politikas kopīgais rezultātu rādītājs.

(4)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

(**)  Uzskatāmības labad rādītāji ir sagrupēti pēc politikas mērķa, taču tie var attiekties arī uz citu mērķi. It sevišķi attiecībā uz piekto politikas mērķi drīkst izmantot konkrētos mērķus ar attiecīgajiem rādītājiem no 1.–4. politikas mērķa. Turklāt, lai iegūtu pilnīgu priekšstatu par programmu prognozēto un faktisko veikumu, rādītājus, kas apzīmēti ar zvaigznīti (*), attiecīgā gadījumā drīkst izmantot attiecībā uz konkrētajiem mērķiem vairāk nekā vienam no 1.–4. politikas mērķiem.

II PIELIKUMS

7. panta 3. punktā (1)
  minētie ERAF un Kohēzijas fonda veikuma pamatrādītāji

| Politikas mērķis | Konkrētais mērķis | Izlaide | Rezultāti |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas
  , reģionālo savienojamību tehnoloģiju jomā, attīstot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), savienojamību un efektīvu valsts pārvaldi [Gr. 172] |

Politikas mērķis

Konkrētais mērķis

Izlaide

Rezultāti

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas
  , reģionālo savienojamību tehnoloģiju jomā, attīstot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), savienojamību un efektīvu valsts pārvaldi [Gr. 172]

| i) | Uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu |
| --- | --- |

i)

Uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu

PKI 01 – Inovācijas nolūkā atbalstītie uzņēmumi

PKI 01.a – uzņēmumi, kas saņēmuši atbalstu ilgtspējīgai saimnieciskajai darbībai [Gr. 173]

PKI 02 – Atbalstītajās pētniecības struktūrās strādājošie pētnieki

PKR 01 – MVU, kas ievieš produktu, procesu, tirgvedības vai organizatorisku inovāciju

PKR 01.a – reģionālās ienākumu attiecības pieaugums [Gr. 175]

| ii) | Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem un valdībām |
| --- | --- |

ii)

Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem un valdībām

PKI 03 – Uzņēmumi un publiskā sektora iestādes, kas atbalstītas digitālo produktu, pakalpojumu un lietotņu izstrādei

PKR 02 – Uzņēmumu un publiskā sektora iestāžu izstrādāto jauno digitālo produktu, pakalpojumu un lietotņu papildu lietotāji*

| iii) | Kāpināt MVU izaugsmi un konkurētspēju |
| --- | --- |

iii)

Kāpināt MVU izaugsmi un konkurētspēju

PKI 04 – MVU, kas atbalstīti darbvietu radīšanas un
  ilgtspējīgas
  izaugsmes sakarā [Gr. 174]

PKR 03 – Atbalstītajos MVU radītās darbvietas

| iv) | Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai |
| --- | --- |

iv)

Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai

PKI 05 – MVU, kuri investē prasmju pilnveidē

PKR 04 – MVU darbinieki, kuri gūst labumu no prasmju pilnveides apmācības

| 2. | Zaļāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām
  un noturību ikvienam
  , veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām un risku novēršanu un pārvaldību [Gr. 176] |
| --- | --- |

2.

Zaļāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām
  un noturību ikvienam
  , veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām un risku novēršanu un pārvaldību [Gr. 176]

| i) | Veicināt energoefektivitātes pasākumus |
| --- | --- |

i)

Veicināt energoefektivitātes pasākumus

PKI 06 – Investīcijas energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos

PKR 05 – Ieguvēji no uzlabotas energoefektivitātes klases

| ii) | Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju |
| --- | --- |

ii)

Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju

PKI 07 – Papildu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jauda

PKR 06 – Papildu saražotās atjaunojamo energoresursu enerģijas daudzums

| iii) | Vietējā līmenī attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju |
| --- | --- |

iii)

Vietējā līmenī attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju

PKI 08 – Viedajiem tīkliem izstrādātās digitālās vadības sistēmas

PKI 08.a – Jaunu uzņēmumu veidošanās [Gr. 177]

PKR 07 – Viedajiem tīkliem papildu pieslēgtie lietotāji

PKR 07.a – Izveidoto darbvietu skaits [Gr. 179]

| iv) | Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, risku novēršanu un noturību pret katastrofām |
| --- | --- |

iv)

Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, risku novēršanu un noturību pret katastrofām

PKI 09 – Jaunas vai modernizētas katastrofu monitoringa, brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas

PKI 09.a – Uzlabota pielāgošanās klimata pārmaiņām, pastiprināta dabas katastrofu riska novēršana un labāka noturība pret katastrofām un ekstremāliem laika apstākļiem [Gr. 178]

PKR 08 – Papildu iedzīvotāji, kuri gūst labumu no aizsardzības pasākumiem pret plūdiem, mežu ugunsgrēkiem un citām ar klimatu saistītām dabas katastrofām

| v) | Veicināt ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu |
| --- | --- |

v)

Veicināt ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu

PKI 10 – Jaunas vai modernizētas notekūdeņu attīrīšanas jaudas

PKR 09 – Papildu iedzīvotāji, kas pieslēgti vismaz otrējai notekūdeņu attīrīšanai

| vi) | Veicināt pāreju uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

vi)

Veicināt pāreju uz aprites ekonomiku

PKI 11 – Jaunas vai modernizētas atkritumu reciklēšanas jaudas

PKR 10 – Papildu reciklētie atkritumi

| vii) | Uzlabot bioloģisko daudzveidību un zaļo infrastruktūru pilsētvidē un samazināt piesārņojumu |
| --- | --- |

vii)

Uzlabot bioloģisko daudzveidību un zaļo infrastruktūru pilsētvidē un samazināt piesārņojumu

PKI 12 – Zaļās infrastruktūras platība pilsētu teritorijās

PKR 11 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no gaisa kvalitātes pasākumiem

| 3. | Ciešāk savienota Eiropa
  ikvienam
  , uzlabojot mobilitāti un reģionālo IKT savienotību
  [Gr. 180] |
| --- | --- |

3.

Ciešāk savienota Eiropa
  ikvienam
  , uzlabojot mobilitāti un reģionālo IKT savienotību
  [Gr. 180]

| i) | Uzlabot digitālo savienotību |
| --- | --- |

i)

Uzlabot digitālo savienotību

PKI 13 – Papildu mājsaimniecības un uzņēmumi, kam ir pieejams ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls

PKR 12 – Papildu mājsaimniecības un uzņēmumi, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam

| ii) | Izveidot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku, drošu un intermodālu TEN-T |
| --- | --- |

ii)

Izveidot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku, drošu un intermodālu TEN-T

PKI 14 – Autoceļu TEN-T: jauni un modernizēti ceļi
  un tilti [Gr. 181]

PKR 13 – Laika ietaupījums no uzlabotas autoceļu
  un tiltu
  infrastruktūras [Gr. 182]

| iii) | Attīstīt ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, ietverot uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti |
| --- | --- |

iii)

Attīstīt ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, ietverot uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti

PKI 15 – Dzelzceļa TEN-T: jauni un modernizēti sliežu ceļi

PKR 14 – Gadā apkalpotie pasažieri uzlabotajā dzelzceļa transportā

| iv) | Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētās |
| --- | --- |

iv)

Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētās

PKI 16 – Tramvaja un metro līniju paplašināšana un modernizācija

PKR 15 – Gadā apkalpotie lietotāji jaunajās un modernizētajās tramvaja un metro līnijās

| 4. | Sociālāka
  un iekļaujošāka
  Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru [Gr. 183] |
| --- | --- |

4.

Sociālāka
  un iekļaujošāka
  Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru [Gr. 183]

| i) | Uzlabot darba tirgu sekmīgumu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām, attīstot sociālo inovāciju un infrastruktūru |
| --- | --- |

i)

Uzlabot darba tirgu sekmīgumu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām, attīstot sociālo inovāciju un infrastruktūru

PKI 17 – Bezdarbnieki gadā, kurus apkalpo uzlaboti nodarbinātības dienesti

PKR 16 – Darba meklētāji, kuri gadā izmanto uzlabotos nodarbinātības dienestus

| ii) | Uzlabot piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot infrastruktūru |
| --- | --- |

ii)

Uzlabot piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot infrastruktūru

PKI 18 – Jaunās vai modernizētās bērnu aprūpes un izglītības infrastruktūras kapacitāte

PKR 17 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes un izglītības struktūru apkalpoto lietotāju skaits gadā

| iii) | Palielināt marginalizētu kopienu, migrantu un nelabvēlīgā situācijā esošo grupu sociāli ekonomisko integrāciju, izmantojot integrētus pasākumus, tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā |
| --- | --- |

iii)

Palielināt marginalizētu kopienu, migrantu un nelabvēlīgā situācijā esošo grupu sociāli ekonomisko integrāciju, izmantojot integrētus pasākumus, tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā

PKI 19 – Izveidoto vai modernizēto uzņemšanas infrastruktūru papildu ietilpība

PKR 18 – Jauno un uzlaboto uzņemšanas un izmitināšanas struktūru apkalpoto lietotāju skaits gadā

| iv) | Nodrošināt vienādu piekļuvi veselības aprūpei, tostarp primārajai aprūpei, attīstot infrastruktūru |
| --- | --- |

iv)

Nodrošināt vienādu piekļuvi veselības aprūpei, tostarp primārajai aprūpei, attīstot infrastruktūru

PKI 20 – Jaunās vai modernizētās veselības aprūpes infrastruktūras kapacitāte

PKR 19 – Iedzīvotāji, kam ir piekļuve uzlabotiem veselības aprūpes pakalpojumiem

| 5. | Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, ar vietējo iniciatīvu palīdzību veicinot pilsētu, lauku un piekrastes

  un visu citu
  teritoriju ilgtspējīgu un integrētu attīstību [Gr. 184] |
| --- | --- |

5.

Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, ar vietējo iniciatīvu palīdzību veicinot pilsētu, lauku un piekrastes

  un visu citu
  teritoriju ilgtspējīgu un integrētu attīstību [Gr. 184]

| i) | Veicināt integrētu sociālo, ekonomisko un vidisko attīstību, kultūras mantojumu un drošību pilsētu teritorijās |
| --- | --- |

i)

Veicināt integrētu sociālo, ekonomisko un vidisko attīstību, kultūras mantojumu un drošību pilsētu teritorijās

PKI 21 – Iedzīvotāji, ko aptver integrētas pilsētattīstības stratēģijas

---

(1)  Šos rādītājus Komisija izmantos, izpildot ziņošanas prasību saskaņā ar [piemērojamās] Finanšu regulas 38. panta 3. punkta e) apakšpunkta i) punktu.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/599 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/599

---

P8_TA(2019)0304

Emisiju standarti jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju mazas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 715/2007 (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0676 – C8-0395/2017 – 2017/0293(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2021/C 108/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0676), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0676),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0395/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0395/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2018. gada 3. maija vēstuli Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2018. gada 3. maija vēstuli Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pagaidu vienošanos, ko saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu ir apstiprinājusi atbildīgā komiteja, Komisijas apņemšanos pārņemt Parlamenta nostāju un Padomes pārstāvja 2019. gada 16. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt šo nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pagaidu vienošanos, ko saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu ir apstiprinājusi atbildīgā komiteja, Komisijas apņemšanos pārņemt Parlamenta nostāju un Padomes pārstāvja 2019. gada 16. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt šo nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0287/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0287/2018),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo aktu negrozīto noteikumu un minēto grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo aktu negrozīto noteikumu un minēto grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 227, 28.6.2018., 52. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

(3)  Ar šo nostāju aizstāj 2018. gada 3. oktobrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0370).

---

P8_TC1-COD(2017)0293

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/631.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums par 15. pantu

Izvērtēšanā, kas paredzēta 15. pantā, un, ja nāksies ierosināt regulas grozījumu, Komisija saskaņā ar Līgumiem sarīkos attiecīgas apspriešanās. Proti, šajā sakarā tā apspriedīsies ar Eiropas Parlamentu un dalībvalstīm.

Minētajā izvērtēšanā Komisija skatīs arī I pielikuma A daļas 6.3. punktā noteiktā 5 % maksimuma piemērotību sakarā ar vajadzību paātrināt bezemisijas un mazemisijas transportlīdzekļu popularizēšanu attiecīgajās dalībvalstīs.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/602 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/602

---

P8_TA(2019)0305

Konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšana ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0340), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0340),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0218/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0218/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 10. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 10. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā pagaidu vienošanos, ko saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu ir apstiprinājusi atbildīgā komiteja, Komisijas apņemšanos pārņemt Parlamenta nostāju un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt šo nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pagaidu vienošanos, ko saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu ir apstiprinājusi atbildīgā komiteja, Komisijas apņemšanos pārņemt Parlamenta nostāju un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt šo nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0317/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0317/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 207. lpp.

(2)  OV C 461, 21.12.2018., 210. lpp.

(3)  Ar šo nostāju aizstāj 2018. gada 24. oktobrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0411).

---

P8_TC1-COD(2018)0172

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par konkrētu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/904.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/604 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/604

---

P8_TA(2019)0306

ES mēslošanas līdzekļi ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus mēslošanas līdzekļus darīt pieejamus tirgū, un groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0157), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0157),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0123/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0123/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 12. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 12. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A8-0270/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A8-0270/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 389, 21.10.2016., 80. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2017. gada 24. oktobrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P8_TA(2017)0392).

---

P8_TC1-COD(2016)0084

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/1009.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/606 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/606

---

P8_TA(2019)0307

Darba ņēmēju aizsardzība pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (COM(2018)0171 – C8-0130/2018 – 2018/0081(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/44)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0171), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0171),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 153. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 153. panta 1. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0130/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 153. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 153. panta 1. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0130/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0382/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 145. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0081

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/983.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/608 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/608

---

P8_TA(2019)0308

Vienoti noteikumi attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/106/EEK par kopīgu noteikumu ieviešanu dažiem kombinētā kravas transporta veidiem starp dalībvalstīm (COM(2017)0648 – C8-0391/2017 – 2017/0290(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/45)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0648), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0648),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0391/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0391/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu ir iesniedzis Zviedrijas Riksdāgs un kurā ir norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu ir iesniedzis Zviedrijas Riksdāgs un kurā ir norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0259/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0259/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 262, 25.7.2018., 52. lpp.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2017)0290

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 92/106/EEK par kopīgu noteikumu ieviešanu dažiem kombinētā kravas transporta veidiem starp dalībvalstīm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| 1) | Transporta negatīvā ietekme uz gaisa piesārņojumu, siltumnīcefekta gāzu emisijām, negadījumiem, troksni un sastrēgumiem turpina radīt problēmas ekonomikai un Eiropas iedzīvotāju veselībai un labklājībai. Neraugoties uz faktu, ka autotransports ir galvenais šo negatīvo ietekmju avots, tiek lēsts, ka kravu autopārvadājumi līdz 2050. gadam palielināsies par 60 %.
  Vispārējais šīs direktīvas mērķis ir izveidot resursefektīvu multimodāla transporta tīklu
  un
  mazināt transporta faktoru gaisa piesārņojumu
  ,
  siltumnīcefekta gāzu emisiju
  ,
  negadījumu
  ,
  trokšņa un sastrēgumu veicināšanā [Gr. 1] |
| --- | --- |

1)

Transporta negatīvā ietekme uz gaisa piesārņojumu, siltumnīcefekta gāzu emisijām, negadījumiem, troksni un sastrēgumiem turpina radīt problēmas ekonomikai un Eiropas iedzīvotāju veselībai un labklājībai. Neraugoties uz faktu, ka autotransports ir galvenais šo negatīvo ietekmju avots, tiek lēsts, ka kravu autopārvadājumi līdz 2050. gadam palielināsies par 60 %.
  Vispārējais šīs direktīvas mērķis ir izveidot resursefektīvu multimodāla transporta tīklu
  un
  mazināt transporta faktoru gaisa piesārņojumu
  ,
  siltumnīcefekta gāzu emisiju
  ,
  negadījumu
  ,
  trokšņa un sastrēgumu veicināšanā [Gr. 1]

| 2) | Transporta darbības negatīvās ietekmes samazināšana paliek

  joprojām ir
  viens no Savienības transporta politikas galvenajiem mērķiem. Padomes Direktīva 92/106/EEK (4), kura paredz pasākumus kombinēto transporta veidu attīstības veicināšanai, ir vienīgais Savienības līmeņa tiesību akts, ar ko tiešā veidā veicina pāreju no kravu autopārvadājumiem uz pārvadājumu veidiem, kuri rada mazāk emisiju, piemēram,
  uz pārvadājumiem
  pa iekšējiem ūdensceļiem, jūru un dzelzceļu.
  Lai vēl vairāk samazinātu kravu autopārvadājumu negatīvās sekas, būtu jāsekmē pētījumi par labākiem maršruta risinājumiem, tīkla optimizāciju, kravnesības izmantošanas efektivitātes uzlabošanu un iespējām likt atlīdzināt ārējās izmaksas un dalībvalstu savstarpēju apmaiņa ar paraugpraksi minētajās jomās. [Gr. 2] |
| --- | --- |

2)

Transporta darbības negatīvās ietekmes samazināšana paliek

  joprojām ir
  viens no Savienības transporta politikas galvenajiem mērķiem. Padomes Direktīva 92/106/EEK (4), kura paredz pasākumus kombinēto transporta veidu attīstības veicināšanai, ir vienīgais Savienības līmeņa tiesību akts, ar ko tiešā veidā veicina pāreju no kravu autopārvadājumiem uz pārvadājumu veidiem, kuri rada mazāk emisiju, piemēram,
  uz pārvadājumiem
  pa iekšējiem ūdensceļiem, jūru un dzelzceļu.
  Lai vēl vairāk samazinātu kravu autopārvadājumu negatīvās sekas, būtu jāsekmē pētījumi par labākiem maršruta risinājumiem, tīkla optimizāciju, kravnesības izmantošanas efektivitātes uzlabošanu un iespējām likt atlīdzināt ārējās izmaksas un dalībvalstu savstarpēju apmaiņa ar paraugpraksi minētajās jomās. [Gr. 2]

| 3) | Uz mērķi panākt, ka līdz 2030. gadam 30 % kravu autopārvadājumu attālumā virs 300 km tiek novirzīti uz citiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļu vai ūdenstransportu, un līdz 2050. gadam – vairāk nekā 50 %, nolūkā vairāk izmantot energoefektīvākus transporta veidus, virzās lēnāk, nekā gaidīts un pēc pašreizējām prognozēm tas netiks sasniegts.
  ir jāsasniedz, dzelzceļa un ūdenstransporta nozarē palielinot efektivitāti un veicot infrastruktūras uzlabojumus [Gr. 3] |
| --- | --- |

3)

Uz mērķi panākt, ka līdz 2030. gadam 30 % kravu autopārvadājumu attālumā virs 300 km tiek novirzīti uz citiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļu vai ūdenstransportu, un līdz 2050. gadam – vairāk nekā 50 %, nolūkā vairāk izmantot energoefektīvākus transporta veidus, virzās lēnāk, nekā gaidīts un pēc pašreizējām prognozēm tas netiks sasniegts.
  ir jāsasniedz, dzelzceļa un ūdenstransporta nozarē palielinot efektivitāti un veicot infrastruktūras uzlabojumus [Gr. 3]

| 4) | Direktīva 92/106/EEK ir veicinājusi Savienības kombinēto transporta veidu attīstības politiku un palīdzējusi ievērojamu kravas apjomu aizvirzīt prom no autotransporta. Minētās direktīvas īstenošanas trūkumi, jo īpaši tās neviennozīmīgā izteiksme un novecojušie nosacījumi un

  novecojušās normas,
  atbalsta pasākumu ierobežotā joma,
  ierobežotais tvērums
  ,
  kā arī birokrātiskie un ar protekcionismu saistītie šķēršļi dzelzceļa nozarē
  ir ievērojami samazinājuši tās ietekmi. [Gr. 4] |
| --- | --- |

4)

Direktīva 92/106/EEK ir veicinājusi Savienības kombinēto transporta veidu attīstības politiku un palīdzējusi ievērojamu kravas apjomu aizvirzīt prom no autotransporta. Minētās direktīvas īstenošanas trūkumi, jo īpaši tās neviennozīmīgā izteiksme un novecojušie nosacījumi un

  novecojušās normas,
  atbalsta pasākumu ierobežotā joma,
  ierobežotais tvērums
  ,
  kā arī birokrātiskie un ar protekcionismu saistītie šķēršļi dzelzceļa nozarē
  ir ievērojami samazinājuši tās ietekmi. [Gr. 4]

| 4a) | Ar šo direktīvu būtu jārada intermodālo un multimodālo kravu pārvadājumu pakalpojumu efektivitātes priekšnoteikumi, dažādiem transporta veidiem piedāvājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. [Gr. 5] |
| --- | --- |

4a)

Ar šo direktīvu būtu jārada intermodālo un multimodālo kravu pārvadājumu pakalpojumu efektivitātes priekšnoteikumi, dažādiem transporta veidiem piedāvājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. [Gr. 5]

| 5) | Direktīva 92/106/EEK būtu jāvienkāršo un tās īstenošana jāuzlabo, pārskatot kombinēto transporta veidu ekonomiskos stimulus nolūkā veicināt kravu pārvadājumu novirzīšanu uz transporta veidiem, kas ir videi draudzīgāki, drošāki, energoefektīvāki un rada mazāk sastrēgumu.

  uzlabot dzelzceļa un ūdenstransporta konkurētspēju salīdzinājumā ar autopārvadājumiem
  . [Gr. 6] |
| --- | --- |

5)

Direktīva 92/106/EEK būtu jāvienkāršo un tās īstenošana jāuzlabo, pārskatot kombinēto transporta veidu ekonomiskos stimulus nolūkā veicināt kravu pārvadājumu novirzīšanu uz transporta veidiem, kas ir videi draudzīgāki, drošāki, energoefektīvāki un rada mazāk sastrēgumu.

  uzlabot dzelzceļa un ūdenstransporta konkurētspēju salīdzinājumā ar autopārvadājumiem
  . [Gr. 6]

| 6) | Valstu iekšējo intermodālo pārvadājumu apjoms ir 19,3 % no Savienības kopējā intermodālo pārvadājumu apjoma. Uz šādiem pārvadājumiem pašlaik neattiecas atbalsta pasākumi, ko nosaka Direktīva 92/106/EEK, jo tajā dotās kombinēto transporta veidu definīcijas joma

  tvērums
  ir ierobežota

  ierobežots
  . Tomēr valstu iekšējo autotransporta pārvadājumu negatīvā ietekme, proti, siltumnīcefekta gāzu emisijas un sastrēgumi, ir jūtama pāri valstu robežām. Tāpēc
  ir
  nepieciešams paplašināt Direktīvas 92/106/EEK darbības jomu, ietverot iekšzemes (vienas dalībvalsts teritorijā veiktas) kombinēto transporta pārvadājumu darbības, lai atbalstītu turpmāku kombinētā transporta attīstību Savienībā un līdz ar to arī palielinātu modālo pāreju no autotransporta uz dzelzceļu, iekšējiem ūdensceļiem un tuvsatiksmes kuģošanu.
  Tomēr izņēmums no kabotāžas noteikumiem joprojām attiecas tikai uz starptautiskajiem kombinētajiem pārvadājumiem, kurus veic starp dalībvalstīm. Dalībvalstīm būs jāveic efektīvi kontroles pasākumi nolūkā nodrošināt šo noteikumu ievērošanu un jāsekmē dažādu transporta veidu un dažādu dalībvalstu darba un sociālo apstākļu saskaņošana
  . [Gr. 7] |
| --- | --- |

6)

Valstu iekšējo intermodālo pārvadājumu apjoms ir 19,3 % no Savienības kopējā intermodālo pārvadājumu apjoma. Uz šādiem pārvadājumiem pašlaik neattiecas atbalsta pasākumi, ko nosaka Direktīva 92/106/EEK, jo tajā dotās kombinēto transporta veidu definīcijas joma

  tvērums
  ir ierobežota

  ierobežots
  . Tomēr valstu iekšējo autotransporta pārvadājumu negatīvā ietekme, proti, siltumnīcefekta gāzu emisijas un sastrēgumi, ir jūtama pāri valstu robežām. Tāpēc
  ir
  nepieciešams paplašināt Direktīvas 92/106/EEK darbības jomu, ietverot iekšzemes (vienas dalībvalsts teritorijā veiktas) kombinēto transporta pārvadājumu darbības, lai atbalstītu turpmāku kombinētā transporta attīstību Savienībā un līdz ar to arī palielinātu modālo pāreju no autotransporta uz dzelzceļu, iekšējiem ūdensceļiem un tuvsatiksmes kuģošanu.
  Tomēr izņēmums no kabotāžas noteikumiem joprojām attiecas tikai uz starptautiskajiem kombinētajiem pārvadājumiem, kurus veic starp dalībvalstīm. Dalībvalstīm būs jāveic efektīvi kontroles pasākumi nolūkā nodrošināt šo noteikumu ievērošanu un jāsekmē dažādu transporta veidu un dažādu dalībvalstu darba un sociālo apstākļu saskaņošana
  . [Gr. 7]

| 7) | Kombinēts pārvadājums jāuzskata par vienu pārvadājumu, kas tieši konkurē ar viena veida pārvadājumiem no sākuma līdz galamērķim. Regulējuma nosacījumiem būtu jānodrošina starptautisko kombinēto pārvadājumu un starptautisko viena veida pārvadājumu līdzvērtīgums, kā arī iekšzemes kombinēto pārvadājumu un iekšzemes viena veida pārvadājumu līdzvērtīgums. |
| --- | --- |

7)

Kombinēts pārvadājums jāuzskata par vienu pārvadājumu, kas tieši konkurē ar viena veida pārvadājumiem no sākuma līdz galamērķim. Regulējuma nosacījumiem būtu jānodrošina starptautisko kombinēto pārvadājumu un starptautisko viena veida pārvadājumu līdzvērtīgums, kā arī iekšzemes kombinēto pārvadājumu un iekšzemes viena veida pārvadājumu līdzvērtīgums.

| 7a) | Lai panāktu iekšējā tirgus optimālu darbību, kombinēto pārvadājumu autoceļu posmi būtu jāreglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1071/20091a

   (5)

  un (EK) Nr. 1072/20091b

   (6)

  , ja tie ir uzskatāmi attiecīgi vai nu par starptautisko pārvadājumu, vai par iekšzemes pārvadājumu daļu. Papildus tam ir jāgarantē to transportlīdzekļu vadītāju sociālā aizsardzība, kas pārvadājumus veic citā dalībvalstī. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/71/EK
   (7)

  normas par transportlīdzekļu vadītāju norīkošanu darbā un noteikumi par minētās direktīvas normu izpildi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/67/ES1d

   (8)

  būtu jāpiemēro attiecībā uz autopārvadātājiem, kas veic kombinēto pārvadājumu autoceļu posmus. Autoceļu posmi būtu jāuzskata par viena kombinētā pārvadājuma neatņemamu sastāvdaļu. Jo īpaši minēto direktīvu normas par starptautiskajiem pārvadājumiem būtu jāpiemēro autoceļu posmiem, pa kuriem veic starptautiskos kombinētos pārvadājumus. Papildus tam gadījumos, kad veic kabotāžas pārvadājumus, minētās Regulas 1072/2009 normas par kabotāžas pārvadājumiem būtu jāpiemēro autoceļu posmiem, pa kuriem veic iekšzemes kombinētos pārvadājumus. [Gr. 8] |
| --- | --- |

7a)

Lai panāktu iekšējā tirgus optimālu darbību, kombinēto pārvadājumu autoceļu posmi būtu jāreglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1071/20091a

   (5)

  un (EK) Nr. 1072/20091b

   (6)

  , ja tie ir uzskatāmi attiecīgi vai nu par starptautisko pārvadājumu, vai par iekšzemes pārvadājumu daļu. Papildus tam ir jāgarantē to transportlīdzekļu vadītāju sociālā aizsardzība, kas pārvadājumus veic citā dalībvalstī. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/71/EK
   (7)

  normas par transportlīdzekļu vadītāju norīkošanu darbā un noteikumi par minētās direktīvas normu izpildi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/67/ES1d

   (8)

  būtu jāpiemēro attiecībā uz autopārvadātājiem, kas veic kombinēto pārvadājumu autoceļu posmus. Autoceļu posmi būtu jāuzskata par viena kombinētā pārvadājuma neatņemamu sastāvdaļu. Jo īpaši minēto direktīvu normas par starptautiskajiem pārvadājumiem būtu jāpiemēro autoceļu posmiem, pa kuriem veic starptautiskos kombinētos pārvadājumus. Papildus tam gadījumos, kad veic kabotāžas pārvadājumus, minētās Regulas 1072/2009 normas par kabotāžas pārvadājumiem būtu jāpiemēro autoceļu posmiem, pa kuriem veic iekšzemes kombinētos pārvadājumus. [Gr. 8]

| 8) | Pašreizējā kombinēto pārvadājumu definīcija ietver dažādus attāluma ierobežojumus kombinētā pārvadājuma atsevišķiem ceļa posmiem, ņemot vērā veidu, kas nav autoceļa posms, un attiecībā uz dzelzceļu nav noteikts attāluma ierobežojums, bet tā vietā tiek ņemts vērā jēdziens “tuvākais piemērotais terminālis”, lai konkrētās situācijās dotu iespēju elastīgi rīkoties. Šī definīcija ir radījusi daudz grūtību īstenošanai, jo tā tiek interpretēta dažādi un ir konkrētas grūtības izveidot īstenošanai vajadzīgos apstākļus. Būtu lietderīgi atcelt neviennozīmīgos formulējumus, nodrošinot arī to, ka saglabājas zināma elastība. |
| --- | --- |

8)

Pašreizējā kombinēto pārvadājumu definīcija ietver dažādus attāluma ierobežojumus kombinētā pārvadājuma atsevišķiem ceļa posmiem, ņemot vērā veidu, kas nav autoceļa posms, un attiecībā uz dzelzceļu nav noteikts attāluma ierobežojums, bet tā vietā tiek ņemts vērā jēdziens “tuvākais piemērotais terminālis”, lai konkrētās situācijās dotu iespēju elastīgi rīkoties. Šī definīcija ir radījusi daudz grūtību īstenošanai, jo tā tiek interpretēta dažādi un ir konkrētas grūtības izveidot īstenošanai vajadzīgos apstākļus. Būtu lietderīgi atcelt neviennozīmīgos formulējumus, nodrošinot arī to, ka saglabājas zināma elastība.

| 9) | Pašreizējā kombinēto pārvadājumu definīcija veidam, kas nav autoceļa posms, nosaka minimālo attālumu 100 km, kas nodrošina, ka ir aptverta lielākā daļa kombinēto pārvadājumu. Dzelzceļa un jūras transporta posmiem ir lieli attālumi, lai tie būtu konkurētspējīgi ar veidu, kad izmanto tikai autotransportu. Minētais minimālais attālums nodrošina arī to, ka no jomas tiek izslēgti īsi pārvadājumi, piemēram, pārcelšanās ar prāmi vai dziļjūras pārvadājumi, kuri tiktu izmantoti jebkurā gadījumā. Tomēr ar šādiem ierobežojumiem daudzi pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem ostu tuvumā un aglomerācijās vai to tuvumā, kas ļoti atvieglo ceļu tīklu jūras ostās un to tiešā tuvumā un aglomerācijās samazina slodzi videi, kombinēto pārvadājumu nolūkā netiek ņemti vērā. Tādēļ būtu lietderīgi atcelt minēto minimālo attālumu, vienlaikus saglabājot izņēmumus attiecībā uz tādiem pārvadājumiem, kuri ietver dziļjūras kuģošanu vai īsu pārcelšanos ar prāmi. |
| --- | --- |

9)

Pašreizējā kombinēto pārvadājumu definīcija veidam, kas nav autoceļa posms, nosaka minimālo attālumu 100 km, kas nodrošina, ka ir aptverta lielākā daļa kombinēto pārvadājumu. Dzelzceļa un jūras transporta posmiem ir lieli attālumi, lai tie būtu konkurētspējīgi ar veidu, kad izmanto tikai autotransportu. Minētais minimālais attālums nodrošina arī to, ka no jomas tiek izslēgti īsi pārvadājumi, piemēram, pārcelšanās ar prāmi vai dziļjūras pārvadājumi, kuri tiktu izmantoti jebkurā gadījumā. Tomēr ar šādiem ierobežojumiem daudzi pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem ostu tuvumā un aglomerācijās vai to tuvumā, kas ļoti atvieglo ceļu tīklu jūras ostās un to tiešā tuvumā un aglomerācijās samazina slodzi videi, kombinēto pārvadājumu nolūkā netiek ņemti vērā. Tādēļ būtu lietderīgi atcelt minēto minimālo attālumu, vienlaikus saglabājot izņēmumus attiecībā uz tādiem pārvadājumiem, kuri ietver dziļjūras kuģošanu vai īsu pārcelšanos ar prāmi.

| 9a) | Ir jāprecizē, ka ar celtni pārvietojamo puspiekabju un piekabju pilnmasa nedrīkst pārsniegt 44 tonnas, ja kravas vienības ir identificētas saskaņā ar starptautiskajiem standartiem ISO6346 un EN13044. [Gr. 9] |
| --- | --- |

9a)

Ir jāprecizē, ka ar celtni pārvietojamo puspiekabju un piekabju pilnmasa nedrīkst pārsniegt 44 tonnas, ja kravas vienības ir identificētas saskaņā ar starptautiskajiem standartiem ISO6346 un EN13044. [Gr. 9]

| 10) | Kravas vienību minimālais izmēra ierobežojums, kas pašlaik noteikts kombinēto pārvadājumu definīcijā, var kavēt pilsētu transporta inovatīvu intermodālu risinājumu turpmāko attīstību. Tieši pretēji, iespēja identificēt kravas vienības saskaņā ar spēkā esošajiem standartiem varētu paātrināt to apstrādi termināļos un atvieglot kombinēto pārvadājumu plūsmu, lai nodrošinātu vieglāku definēto kravas vienību apstrādi un to, ka tās atbilst nākotnes prasībām. |
| --- | --- |

10)

Kravas vienību minimālais izmēra ierobežojums, kas pašlaik noteikts kombinēto pārvadājumu definīcijā, var kavēt pilsētu transporta inovatīvu intermodālu risinājumu turpmāko attīstību. Tieši pretēji, iespēja identificēt kravas vienības saskaņā ar spēkā esošajiem standartiem varētu paātrināt to apstrādi termināļos un atvieglot kombinēto pārvadājumu plūsmu, lai nodrošinātu vieglāku definēto kravas vienību apstrādi un to, ka tās atbilst nākotnes prasībām.

| 11) | Novecojusī zīmogu izmantošana, lai pierādītu, ka ir veikts kombinēts pārvadājums, traucē efektīvi īstenot Direktīvā 92/106/EEK noteiktos pasākumus vai pārbaudīt attiecināmības kritērijus. Jāizskaidro pierādījumi, kas ir nepieciešami, lai pierādītu, ka ir noticis kombinēts pārvadājums, kā arī kādā veidā šādus pierādījumus sniedz. Būtu jāveicina elektroniskās transporta informācijas izmantošana un nodošana, kas vienkāršotu atbilstošu pierādījumu sniegšanu un to apstrādi, ko veic attiecīgās iestādes
  , nolūkā pakāpeniski atteikties no papīra dokumentu turpmākas izmantošanas
  . Izmantojamajam formātam būtu jābūt uzticamam un autentiskam. Regulatīvajai sistēmai un iniciatīvām, kas vienkāršo administratīvās procedūras un transporta aspektu digitalizāciju, būtu jāņem vērā Savienības līmeņa attīstība. [Gr. 10] |
| --- | --- |

11)

Novecojusī zīmogu izmantošana, lai pierādītu, ka ir veikts kombinēts pārvadājums, traucē efektīvi īstenot Direktīvā 92/106/EEK noteiktos pasākumus vai pārbaudīt attiecināmības kritērijus. Jāizskaidro pierādījumi, kas ir nepieciešami, lai pierādītu, ka ir noticis kombinēts pārvadājums, kā arī kādā veidā šādus pierādījumus sniedz. Būtu jāveicina elektroniskās transporta informācijas izmantošana un nodošana, kas vienkāršotu atbilstošu pierādījumu sniegšanu un to apstrādi, ko veic attiecīgās iestādes
  , nolūkā pakāpeniski atteikties no papīra dokumentu turpmākas izmantošanas
  . Izmantojamajam formātam būtu jābūt uzticamam un autentiskam. Regulatīvajai sistēmai un iniciatīvām, kas vienkāršo administratīvās procedūras un transporta aspektu digitalizāciju, būtu jāņem vērā Savienības līmeņa attīstība. [Gr. 10]

| 11a) | Nolūkā kombinētos pārvadājumus padarīt konkurētspējīgus un pievilcīgus no uzņēmēju, jo sevišķi mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu, viedokļa ir maksimāli jāsamazina administratīvais slogs, ko var radīt kombinētā pārvadājuma īstenošana, salīdzinājumā ar viena veida pārvadājumu. [Gr. 11] |
| --- | --- |

11a)

Nolūkā kombinētos pārvadājumus padarīt konkurētspējīgus un pievilcīgus no uzņēmēju, jo sevišķi mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu, viedokļa ir maksimāli jāsamazina administratīvais slogs, ko var radīt kombinētā pārvadājuma īstenošana, salīdzinājumā ar viena veida pārvadājumu. [Gr. 11]

| 12) | Pašreizējo ekonomiskā atbalsta pasākumu joma, kas ir definēta Direktīvā 92/106/EEK, ir ļoti ierobežota un ietver fiskālus pasākumus (konkrēti, nodokļu atmaksa vai samazināšana), kuri attiecas vienīgi uz kombinētajiem dzelzceļa/autoceļu pārvadājumiem. Šādi pasākumi būtu jāpaplašina, lai ietvertu kombinētos pārvadājumus, kuri izmanto iekšējos ūdensceļus un jūras transportu. Būtu jāatbalsta arī citi atbilstīgi pasākumu veidi, piemēram, atbalsta pasākumi ieguldījumiem infrastruktūrā
  un digitālajās tehnoloģijās
  vai dažādi ekonomiska atbalsta pasākumi.
  Attiecībā uz digitālajām tehnoloģijām būtu nepieciešams paredzēt pārejas periodu, kurā atsakās no tādu dokumentu materiālās formas, ar kuriem apliecina kombinētā pārvadājuma īstenošanu. Šajā periodā būtu jāmodernizē pārraudzības iestāžu līdzekļu tehnoloģija. Dalībvalstīm par prioritāriem būtu jāpasludina ieguldījumi pārkraušanas termināļos, lai samazinātu sastrēgumus uz autoceļiem, mazinātu to rūpniecisko teritoriju izolāciju, kurās šādas infrastruktūras trūkst, uzlabotu pieejamību kravu pārvadāšanas uzņēmumiem un fizisko un digitālo savienojamību ar tiem
  . [Gr. 12] |
| --- | --- |

12)

Pašreizējo ekonomiskā atbalsta pasākumu joma, kas ir definēta Direktīvā 92/106/EEK, ir ļoti ierobežota un ietver fiskālus pasākumus (konkrēti, nodokļu atmaksa vai samazināšana), kuri attiecas vienīgi uz kombinētajiem dzelzceļa/autoceļu pārvadājumiem. Šādi pasākumi būtu jāpaplašina, lai ietvertu kombinētos pārvadājumus, kuri izmanto iekšējos ūdensceļus un jūras transportu. Būtu jāatbalsta arī citi atbilstīgi pasākumu veidi, piemēram, atbalsta pasākumi ieguldījumiem infrastruktūrā
  un digitālajās tehnoloģijās
  vai dažādi ekonomiska atbalsta pasākumi.
  Attiecībā uz digitālajām tehnoloģijām būtu nepieciešams paredzēt pārejas periodu, kurā atsakās no tādu dokumentu materiālās formas, ar kuriem apliecina kombinētā pārvadājuma īstenošanu. Šajā periodā būtu jāmodernizē pārraudzības iestāžu līdzekļu tehnoloģija. Dalībvalstīm par prioritāriem būtu jāpasludina ieguldījumi pārkraušanas termināļos, lai samazinātu sastrēgumus uz autoceļiem, mazinātu to rūpniecisko teritoriju izolāciju, kurās šādas infrastruktūras trūkst, uzlabotu pieejamību kravu pārvadāšanas uzņēmumiem un fizisko un digitālo savienojamību ar tiem
  . [Gr. 12]

| 13) | Galvenais

  Vislielākā
  infrastruktūras šķērslis

  jaudas nepietiekamība
  , kas traucē kravu pārvadājumu pāreju no autotransporta uz citiem transporta veidiem, ir pārkraušana termināļos

  konstatējama pārkraušanas termināļu līmenī, un to vēl vairāk apgrūtina TEN-T tīkla saskanīga neīstenošana
  . Pašreizējais pārkraušanas termināļu sadalījums un aptvērums Savienībā vismaz gar esošo TEN-T pamattīklu un visaptverošo tīklu nav pietiekams, bet esošie pārkraušanas termināļi ir sasnieguši savu iespēju robežu un tiem vajag attīstīties, lai tiktu galā ar kravu satiksmes vispārējo pieaugumu. Ieguldījumi pārkraušanas termināļu jaudā var samazināt vispārējās pārkraušanas izmaksas, un tādējādi radīt atvasinātu modālo pāreju, kā redzams dažās dalībvalstīs. Tādēļ dalībvalstīm, koordinējot ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm un Komisiju, būtu jānodrošina, ka tiek būvēti vairāk

  lai vajadzības gadījumā tiktu paplašināti izveidotie pārkraušanas termināļi un tiktu būvēts lielāks skaits
  kombinēto pārvadājumu pārkraušanas
  termināļu, un palielināta pārkraušanas jauda vai minētie
  termināļi un transporta uzņēmumiem ir

  jauda darīta lielākā apjomā
  pieejama lielāka

  transporta uzņēmumiem vai
  pārkraušanas jauda

  infrastruktūra tiktu izveidota teritorijās, kurās tās ir nepieciešama
  . Tas stimulētu izmantot alternatīvus kravu transporta veidus un palielinātu modālo pāreju, tādējādi padarot kombinētos pārvadājumus konkurētspējīgākus par vienīgi autotransporta pārvadājumiem. Pārkraušanas termināļu aptvērums un jauda būtu kā minimums jāpalielina gar TEN-T pamattīklu un visaptverošo tīklu. Būtu jābūt

  Vajadzētu būt
  vismaz vienam piemērotam kombinēto pārvadājumu pārkraušanas terminālim ne tālāk kā 150 km no jebkura pārvadājumu sākumpunkta Savienībā.
  Kombinētajiem pārvadājumiem būtu jānovirza ienākumi, kurus gūst, iekasējot ārējo izmaksu maksu, kas ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/62/EK
   (9)

  2. pantā. [Gr. 13] |
| --- | --- |

13)

Galvenais

  Vislielākā
  infrastruktūras šķērslis

  jaudas nepietiekamība
  , kas traucē kravu pārvadājumu pāreju no autotransporta uz citiem transporta veidiem, ir pārkraušana termināļos

  konstatējama pārkraušanas termināļu līmenī, un to vēl vairāk apgrūtina TEN-T tīkla saskanīga neīstenošana
  . Pašreizējais pārkraušanas termināļu sadalījums un aptvērums Savienībā vismaz gar esošo TEN-T pamattīklu un visaptverošo tīklu nav pietiekams, bet esošie pārkraušanas termināļi ir sasnieguši savu iespēju robežu un tiem vajag attīstīties, lai tiktu galā ar kravu satiksmes vispārējo pieaugumu. Ieguldījumi pārkraušanas termināļu jaudā var samazināt vispārējās pārkraušanas izmaksas, un tādējādi radīt atvasinātu modālo pāreju, kā redzams dažās dalībvalstīs. Tādēļ dalībvalstīm, koordinējot ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm un Komisiju, būtu jānodrošina, ka tiek būvēti vairāk

  lai vajadzības gadījumā tiktu paplašināti izveidotie pārkraušanas termināļi un tiktu būvēts lielāks skaits
  kombinēto pārvadājumu pārkraušanas
  termināļu, un palielināta pārkraušanas jauda vai minētie
  termināļi un transporta uzņēmumiem ir

  jauda darīta lielākā apjomā
  pieejama lielāka

  transporta uzņēmumiem vai
  pārkraušanas jauda

  infrastruktūra tiktu izveidota teritorijās, kurās tās ir nepieciešama
  . Tas stimulētu izmantot alternatīvus kravu transporta veidus un palielinātu modālo pāreju, tādējādi padarot kombinētos pārvadājumus konkurētspējīgākus par vienīgi autotransporta pārvadājumiem. Pārkraušanas termināļu aptvērums un jauda būtu kā minimums jāpalielina gar TEN-T pamattīklu un visaptverošo tīklu. Būtu jābūt

  Vajadzētu būt
  vismaz vienam piemērotam kombinēto pārvadājumu pārkraušanas terminālim ne tālāk kā 150 km no jebkura pārvadājumu sākumpunkta Savienībā.
  Kombinētajiem pārvadājumiem būtu jānovirza ienākumi, kurus gūst, iekasējot ārējo izmaksu maksu, kas ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/62/EK
   (9)

  2. pantā. [Gr. 13]

| 13a) | Dalībvalstīm par prioritāriem būtu jāpasludina ieguldījumi pārkraušanas termināļos, ar kuriem var samazināt infrastruktūras jaudu nepietiekamību un sastrēgumu zonas, jo īpaši pilsētu un piepilsētu teritoriju tuvumā, lai atvieglotu dabas šķēršļu, piemēram, kalnainu teritoriju, pārvarēšanu, kā arī uzlabot pārrobežu savienojumus, samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisiju un uzlabot transporta sakarus ar rūpniecības apgabaliem, kuros šādas infrastruktūras trūkst. [Gr. 14] |
| --- | --- |

13a)

Dalībvalstīm par prioritāriem būtu jāpasludina ieguldījumi pārkraušanas termināļos, ar kuriem var samazināt infrastruktūras jaudu nepietiekamību un sastrēgumu zonas, jo īpaši pilsētu un piepilsētu teritoriju tuvumā, lai atvieglotu dabas šķēršļu, piemēram, kalnainu teritoriju, pārvarēšanu, kā arī uzlabot pārrobežu savienojumus, samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisiju un uzlabot transporta sakarus ar rūpniecības apgabaliem, kuros šādas infrastruktūras trūkst. [Gr. 14]

| 14) | Dalībvalstīm būtu jāīsteno papildu ekonomiskā atbalsta pasākumi papildus jau esošajiem, vēršot tos uz dažādiem kombinēto pārvadājumu posmiem, lai samazinātu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem un veicinātu citu transporta veidu, piemēram, dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu un jūras transporta izmantošanu, tādējādi samazinot gaisa piesārņojumu, siltumnīcefekta gāzu emisijas, ceļa satiksmes negadījumus, troksni un sastrēgumus
  , kā arī atbalstītu rīcību, ar kuru stiprina un īsteno šīs nozares un iekšējā tirgus digitalizāciju
  . Šādi pasākumi
  cita starpā
  var ietvert dažu nodokļu vai transporta maksu samazināšanu, subsīdijas par intermodālu kravas vienību efektīvu transportu, izmantojot kombinētos pārvadājumus, vai daļēji atmaksātus pārkraušanas izdevumus.
  Veicot šādus pasākumus, varētu sekmēt arī savienoto sistēmu integrāciju un pārvadājumu automatizāciju, un ieguldījumus digitālajā loģistikā, novatoriskās kravu pārvadājumu sistēmu informācijas un sakaru tehnoloģijās un intelektiskās transporta sistēmās, lai sekmētu informācijas plūsmas. Minēto pasākumu klāstā varētu iekļaut arī pasākumus, ar kuriem uzlabo kombinēto pārvadājumu ekoloģiskos raksturlielumus, efektivitāti un ilgstpējību, sekmējot ekoloģiski tīru transportlīdzekļu izmantošanu, kā arī mazemisiju transportlīdzekļu un alternatīvo degvielu izmantošanu, atbalstot energoefektivitātes nodrošināšanu un atjaunojamo energoresursu izmantošanu visā kombinēto pārvadājumu ķēdē un samazinot ar transportu saistītās dažādās negatīvās ietekmes veidus, piemēram, troksni.
  . [Gr. 15] |
| --- | --- |

14)

Dalībvalstīm būtu jāīsteno papildu ekonomiskā atbalsta pasākumi papildus jau esošajiem, vēršot tos uz dažādiem kombinēto pārvadājumu posmiem, lai samazinātu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem un veicinātu citu transporta veidu, piemēram, dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu un jūras transporta izmantošanu, tādējādi samazinot gaisa piesārņojumu, siltumnīcefekta gāzu emisijas, ceļa satiksmes negadījumus, troksni un sastrēgumus
  , kā arī atbalstītu rīcību, ar kuru stiprina un īsteno šīs nozares un iekšējā tirgus digitalizāciju
  . Šādi pasākumi
  cita starpā
  var ietvert dažu nodokļu vai transporta maksu samazināšanu, subsīdijas par intermodālu kravas vienību efektīvu transportu, izmantojot kombinētos pārvadājumus, vai daļēji atmaksātus pārkraušanas izdevumus.
  Veicot šādus pasākumus, varētu sekmēt arī savienoto sistēmu integrāciju un pārvadājumu automatizāciju, un ieguldījumus digitālajā loģistikā, novatoriskās kravu pārvadājumu sistēmu informācijas un sakaru tehnoloģijās un intelektiskās transporta sistēmās, lai sekmētu informācijas plūsmas. Minēto pasākumu klāstā varētu iekļaut arī pasākumus, ar kuriem uzlabo kombinēto pārvadājumu ekoloģiskos raksturlielumus, efektivitāti un ilgstpējību, sekmējot ekoloģiski tīru transportlīdzekļu izmantošanu, kā arī mazemisiju transportlīdzekļu un alternatīvo degvielu izmantošanu, atbalstot energoefektivitātes nodrošināšanu un atjaunojamo energoresursu izmantošanu visā kombinēto pārvadājumu ķēdē un samazinot ar transportu saistītās dažādās negatīvās ietekmes veidus, piemēram, troksni.
  . [Gr. 15]

| 14a) | No dažādiem Savienības fondiem un pētniecības finansējuma programmām arī turpmāk būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstu centieniem sasniegt šīs direktīvas mērķus. [Gr. 16] |
| --- | --- |

14a)

No dažādiem Savienības fondiem un pētniecības finansējuma programmām arī turpmāk būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstu centieniem sasniegt šīs direktīvas mērķus. [Gr. 16]

| 14b) | Ieguldījums loģistikā arī ir uzskatāms par svarīgu faktoru, ar kura palīdzību uzlabo kombinēto pārvadājumu konkurētspēju. Regulārāka digitālo risinājumu, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju vai intelektisko saistīto sistēmu, izmantošana ļautu veicināt apmaiņu ar datiem, palīdzētu uzlabot pārkraušanas operāciju efektivitāti un tās padarītu lētākas, un samazinātu to termiņus. [Gr. 17] |
| --- | --- |

14b)

Ieguldījums loģistikā arī ir uzskatāms par svarīgu faktoru, ar kura palīdzību uzlabo kombinēto pārvadājumu konkurētspēju. Regulārāka digitālo risinājumu, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju vai intelektisko saistīto sistēmu, izmantošana ļautu veicināt apmaiņu ar datiem, palīdzētu uzlabot pārkraušanas operāciju efektivitāti un tās padarītu lētākas, un samazinātu to termiņus. [Gr. 17]

| 14c) | Ieguldot līdzekļus loģistikas ķēdes darbaspēka apmācībā, jo īpaši pārkraušanas termināļu darbinieku apmācībā, arī varētu pastiprināt kombinēto pārvadājumu konkurētspēju. [Gr. 18] |
| --- | --- |

14c)

Ieguldot līdzekļus loģistikas ķēdes darbaspēka apmācībā, jo īpaši pārkraušanas termināļu darbinieku apmācībā, arī varētu pastiprināt kombinēto pārvadājumu konkurētspēju. [Gr. 18]

| 15) | Pasākumi kombinēto pārvadājumu atbalstam būtu jāīsteno saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) ietvertajiem noteikumiem par valsts atbalstu.
  Valsts atbalsts veicina uzņēmējdarbības attīstību, ja tas neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, ka tas kaitē LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajām kopīgām interesēm, un tas ir uzskatāms par noderīgu instrumentu, ar kuru var sekmēt tādu vispārējas Eiropas nozīmes svarīgu projektu veikšanu, kas ir reglamentēti LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā. Tādēļ šādos gadījumos Komisijai būtu jāapsver iespēja dalībvalstis daļēji atbrīvot no LESD 108. panta 3. punktā noteiktā pienākuma informēt Komisiju [Gr. 19]. |
| --- | --- |

15)

Pasākumi kombinēto pārvadājumu atbalstam būtu jāīsteno saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) ietvertajiem noteikumiem par valsts atbalstu.
  Valsts atbalsts veicina uzņēmējdarbības attīstību, ja tas neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, ka tas kaitē LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajām kopīgām interesēm, un tas ir uzskatāms par noderīgu instrumentu, ar kuru var sekmēt tādu vispārējas Eiropas nozīmes svarīgu projektu veikšanu, kas ir reglamentēti LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā. Tādēļ šādos gadījumos Komisijai būtu jāapsver iespēja dalībvalstis daļēji atbrīvot no LESD 108. panta 3. punktā noteiktā pienākuma informēt Komisiju [Gr. 19].

| 16) | Atbalsta pasākumus

  Lai nodrošinātu tādu ieguldījumu iespējamās pārklāšanās novēršanu, kurus veic ļoti tuvu atrodošās dalībvalstīs, atbalsta pasākumi
  pēc vajadzības būtu jākoordinē dalībvalstu

  dalībvalstīm
  un Komisijas starpā

  Komisijai, cieši sadarbojoties dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  . [Gr. 20] |
| --- | --- |

16)

Atbalsta pasākumus

  Lai nodrošinātu tādu ieguldījumu iespējamās pārklāšanās novēršanu, kurus veic ļoti tuvu atrodošās dalībvalstīs, atbalsta pasākumi
  pēc vajadzības būtu jākoordinē dalībvalstu

  dalībvalstīm
  un Komisijas starpā

  Komisijai, cieši sadarbojoties dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  . [Gr. 20]

| 17) | Atbalsta pasākumi dalībvalstīm būtu regulāri jāpārskata, lai nodrošinātu to efektivitāti un lietderību
  , un būtu jānovērtē to vispārējā ietekme uz Eiropas transporta nozari, kas ir atspoguļota Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā. Vajadzības gadījumā būtu jāveic koriģējoši pasākumi. Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, būtu jāveic dalībvalstu veikto dažādo pasākumu un to efektivitātes analīze un jāsekmē savstarpēja informēšana par paraugpraksi
  . [Gr. 21] |
| --- | --- |

17)

Atbalsta pasākumi dalībvalstīm būtu regulāri jāpārskata, lai nodrošinātu to efektivitāti un lietderību
  , un būtu jānovērtē to vispārējā ietekme uz Eiropas transporta nozari, kas ir atspoguļota Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā. Vajadzības gadījumā būtu jāveic koriģējoši pasākumi. Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, būtu jāveic dalībvalstu veikto dažādo pasākumu un to efektivitātes analīze un jāsekmē savstarpēja informēšana par paraugpraksi
  . [Gr. 21]

| 18) | Šīs direktīvas nolūkos nedrīkstētu būt atšķirības starp kombinētiem komercpārvadājumiem un kombinētiem pašpārvadājumiem. |
| --- | --- |

18)

Šīs direktīvas nolūkos nedrīkstētu būt atšķirības starp kombinētiem komercpārvadājumiem un kombinētiem pašpārvadājumiem.

| 18a) | Tas, ka patlaban trūkst salīdzināmu un drošticamu statistikas datu, ir uzskatāms par faktoru, kas traucē Savienības kombinēto pārvadājumu novērtēšanu un šo pārvadājumu iespēju pilnīgākas izmantošanas pasākumu noteikšanu. [Gr. 22] |
| --- | --- |

18a)

Tas, ka patlaban trūkst salīdzināmu un drošticamu statistikas datu, ir uzskatāms par faktoru, kas traucē Savienības kombinēto pārvadājumu novērtēšanu un šo pārvadājumu iespēju pilnīgākas izmantošanas pasākumu noteikšanu. [Gr. 22]

| 19) | Lai neatpaliktu no Savienības transporta un jo īpaši kombinēto pārvadājumu tirgus attīstības, dalībvalstīm būtu jāvāc attiecīgie dati un informācija un regulāri jāziņo Komisijai, un Komisijai būtu ik pa četriem gadiem

  reizi četros gados
  jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei,
  Padomei
  un
  dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  ziņojums par šīs direktīvas īstenošanu. [Gr. 23] |
| --- | --- |

19)

Lai neatpaliktu no Savienības transporta un jo īpaši kombinēto pārvadājumu tirgus attīstības, dalībvalstīm būtu jāvāc attiecīgie dati un informācija un regulāri jāziņo Komisijai, un Komisijai būtu ik pa četriem gadiem

  reizi četros gados
  jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei,
  Padomei
  un
  dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  ziņojums par šīs direktīvas īstenošanu. [Gr. 23]

| 19a) | Komisijai vajadzētu būt atbildīgai par šīs direktīvas pienācīgu piemērošanu un par Savienības mēroga kombinēto pārvadājumu attīstīšanas mērķu sasniegšanu līdz 2030. un 2050. gadam. Lai šo uzdevumu izpildītu, tai būtu regulāri jāizvērtē katras dalībvalsts kombinēto pārvadājumu īpatsvara pieauguma dinamika, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, un vajadzības gadījumā būtu jāiesniedz priekšlikums par šīs direktīvas grozīšanu nolūkā sasniegt šo Savienības mēroga mērķi. [Gr. 24] |
| --- | --- |

19a)

Komisijai vajadzētu būt atbildīgai par šīs direktīvas pienācīgu piemērošanu un par Savienības mēroga kombinēto pārvadājumu attīstīšanas mērķu sasniegšanu līdz 2030. un 2050. gadam. Lai šo uzdevumu izpildītu, tai būtu regulāri jāizvērtē katras dalībvalsts kombinēto pārvadājumu īpatsvara pieauguma dinamika, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, un vajadzības gadījumā būtu jāiesniedz priekšlikums par šīs direktīvas grozīšanu nolūkā sasniegt šo Savienības mēroga mērķi. [Gr. 24]

| 20) | Pārredzamība ir svarīga visām kombinētajos pārvadājumos iesaistītajām ieinteresētajām personām, jo īpaši tām, kuras skar šī direktīva. Lai atbalstītu šādu pārredzamību un veicinātu turpmāku sadarbību, katrai dalībvalstij būtu jānorāda kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

20)

Pārredzamība ir svarīga visām kombinētajos pārvadājumos iesaistītajām ieinteresētajām personām, jo īpaši tām, kuras skar šī direktīva. Lai atbalstītu šādu pārredzamību un veicinātu turpmāku sadarbību, katrai dalībvalstij būtu jānorāda kompetentā iestāde.

| 21) | Lai ņemtu vērā tirgus attīstību un tehnisko progresu, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, lai tā papildinātu šo direktīvu ar turpmākām detaļām par informāciju par kombinēto pārvadājumiem, kura dalībvalstīm jāpaziņo. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (10). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei būtu visi dokumenti jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem būtu jābūt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

21)

Lai ņemtu vērā tirgus attīstību un tehnisko progresu, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, lai tā papildinātu šo direktīvu ar turpmākām detaļām par informāciju par kombinēto pārvadājumiem, kura dalībvalstīm jāpaziņo. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (10). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei būtu visi dokumenti jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem būtu jābūt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| 22) | Tā kā šīs direktīvas mērķis ir vairāk veicināt pāreju no autoceļu pārvadājumiem uz videi draudzīgākiem transporta veidiem un tādējādi samazināt Savienības transporta sistēmas negatīvo ietekmi,
  uzlabot kombinēto pārvadājumu konkurētspēju salīdzinājumā ar autoceļu pārvadājumiem
  ,
  taču
  to nevar pietiekami efektīvi sasniegt dalībvalstis, bet kombinēto kravu pārvadājumu sākotnējā pārrobežu rakstura un savstarpēji savienotās infrastruktūras dēļ, kā arī to problēmu dēļ, kuras šī direktīva paredz risināt, to labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt

  noteikt
  pasākumus saskaņā ar

  ievērojot
  Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. [Gr. 25] |
| --- | --- |

22)

Tā kā šīs direktīvas mērķis ir vairāk veicināt pāreju no autoceļu pārvadājumiem uz videi draudzīgākiem transporta veidiem un tādējādi samazināt Savienības transporta sistēmas negatīvo ietekmi,
  uzlabot kombinēto pārvadājumu konkurētspēju salīdzinājumā ar autoceļu pārvadājumiem
  ,
  taču
  to nevar pietiekami efektīvi sasniegt dalībvalstis, bet kombinēto kravu pārvadājumu sākotnējā pārrobežu rakstura un savstarpēji savienotās infrastruktūras dēļ, kā arī to problēmu dēļ, kuras šī direktīva paredz risināt, to labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt

  noteikt
  pasākumus saskaņā ar

  ievērojot
  Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. [Gr. 25]

| 23) | Tādēļ Direktīva 92/106/EEK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

23)

Tādēļ Direktīva 92/106/EEK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 92/106/EEK groza šādi:

| 1) | virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Padomes 1992. gada 7. decembra Direktīva 92/106/EEK par vienotu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm”; |
| --- | --- |

1)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Padomes 1992. gada 7. decembra Direktīva 92/106/EEK par vienotu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm”;

| 2) | direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants

  1.   Šī direktīva attiecas uz kombinētajiem pārvadājumiem.


  2.   Šīs direktīvas nolūkā “kombinēts pārvadājums” nozīmē kravas pārvadāšanu, izmantojot transporta operāciju, kuras maršruts sākotnējā vai pēdējā posmā vai abos sastāv no autoceļiem, kā arī no tāda posma, kas nav autoceļš, bet izmanto dzelzceļu, iekšējos ūdensceļus vai jūras transportu:






  a) | piekabē vai puspiekabē, ar vai bez vilces vienības, noņemamās virsbūves vai konteinera, kas
  ir
  identificēts saskaņā ar
  identifikācijas
  režīmu,
  kurš ir
  izveidots atbilstoši starptautiskajiem standartiem ISO 6346 un EN 13044,
  tostarp ar celtni pārvietojamas puspiekabes, kuru maksimālā pilnmasa nepārsniedz 44 tonnas,
  kur
  intermodālā
  kravas vienība
  bez transportlīdzekļa vadītāja
  tiek pārkrauta starp dažādiem transporta veidiem
  (kombinētie pārvadājumi bez transportlīdzekļa vadītāja),
  vai [Gr. 26] |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

1.   Šī direktīva attiecas uz kombinētajiem pārvadājumiem.

2.   Šīs direktīvas nolūkā “kombinēts pārvadājums” nozīmē kravas pārvadāšanu, izmantojot transporta operāciju, kuras maršruts sākotnējā vai pēdējā posmā vai abos sastāv no autoceļiem, kā arī no tāda posma, kas nav autoceļš, bet izmanto dzelzceļu, iekšējos ūdensceļus vai jūras transportu:

a)

piekabē vai puspiekabē, ar vai bez vilces vienības, noņemamās virsbūves vai konteinera, kas
  ir
  identificēts saskaņā ar
  identifikācijas
  režīmu,
  kurš ir
  izveidots atbilstoši starptautiskajiem standartiem ISO 6346 un EN 13044,
  tostarp ar celtni pārvietojamas puspiekabes, kuru maksimālā pilnmasa nepārsniedz 44 tonnas,
  kur
  intermodālā
  kravas vienība
  bez transportlīdzekļa vadītāja
  tiek pārkrauta starp dažādiem transporta veidiem
  (kombinētie pārvadājumi bez transportlīdzekļa vadītāja),
  vai [Gr. 26]

| b) | ar auto transportlīdzekli, kuru
  pavada transportlīdzekļa vadītājs un kuru
  posmā, kas nav autoceļš, ved pa dzelzceļu, iekšējiem ūdensceļiem vai izmantojot jūras transportu
  (pārvadājums ar transportlīdzekļa vadītāju)
  . [Gr. 27] |
| --- | --- |

b)

ar auto transportlīdzekli, kuru
  pavada transportlīdzekļa vadītājs un kuru
  posmā, kas nav autoceļš, ved pa dzelzceļu, iekšējiem ūdensceļiem vai izmantojot jūras transportu
  (pārvadājums ar transportlīdzekļa vadītāju)
  . [Gr. 27]

Šā punkta a) apakšpunkts līdz [pieci gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] izņēmuma kārtā reglamentē arī ar celtni nepārvietojamas piekabes un puspiekabes kombinētos pārvadājumos bez transportlīdzekļa vadītāja, kas nav noteiktas saskaņā ar identifikācijas režīmu, kurš ir izveidots atbilstoši starptautiskajiem standartiem ISO 6346 un EN 13044. [Gr. 28]]

Kombinēto pārvadājumu nolūkā netiek ņemti vērā posmi, kas nav autoceļi, kam izmanto

  un kurus veic, izmantojot
  iekšējos ūdensceļus vai jūras transportu, ja nav
  līdzvērtīgas

  autoceļa alternatīvas vai ja no tiem nevar izvairīties komerciālu apsvērumu dēļ.

  komerciāli pamatotas autoceļa alternatīvas. [Gr. 29]

3.   Katrs autoceļa posms, kas minēts 2. punktā, Savienības teritorijā nepārsniedz garāko no šādiem attālumiem

  150 km attālumu
  :

| a) | 150 km taisnā līnijā; |
| --- | --- |

a)

150 km taisnā līnijā;

| b) | 20 % no attāluma taisnā līnijā starp sākotnējā posma iekraušanas punktu un pēdējā posma izkraušanas posmu gadījumā, ja tas ir lielāks nekā a) apakšpunktā minētais attālums. [Gr. 30] |
| --- | --- |

b)

20 % no attāluma taisnā līnijā starp sākotnējā posma iekraušanas punktu un pēdējā posma izkraušanas posmu gadījumā, ja tas ir lielāks nekā a) apakšpunktā minētais attālums. [Gr. 30]

Minētais autoceļa posma garuma ierobežojums attiecas uz kopējo visu autoceļa posmu garumu, ieskaitot visus iekraušanas braucienus pa vidu un piegādi. Tas neattiecas uz tukšas kravas vienības transportu vai braucienu uz preču iekraušanas vietu vai prom no preču piegādes punkta.

Autoceļa posma ierobežojumu var pārsniegt autoceļa/dzelzceļa kombinēto pārvadājumu gadījumā, ja dalībvalsts vai dalībvalstis, kuru teritorijā šis ceļa posms tiek veikts, ir to atļāvušas, nolūkā sasniegt tuvāko transporta termināli, kuram ir iekraušanai vai izkraušanai vajadzīgā jauda pārkraušanas iekārtu, termināļa jaudas un attiecīgu dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu ziņā.
  Dalībvalsts vai dalībvalstis, kuru teritorijā šis ceļa posms tiek veikts, atļauj šajā punktā noteikto autoceļa posma garuma ierobežojumu pārsniegšanu autoceļa/dzelzceļa kombinēto pārvadājumu gadījumā, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu ģeogrāfiski tuvāko pārkraušanas termināli vai pārkraušanas punktu, kuram ir iekraušanai vai izkraušanai vajadzīgā funkcionālā pārkraušanas jauda, proti, pārkraušanas iekārtas, termināļa spēja, termināļa darba laiks un attiecīgie dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumi, ja autoceļa posma garuma ierobežojuma ietvaros nav neviena pārkraušanas termināļa vai punkta, kas atbilstu visiem minētajiem nosacījumiem. Šādi izņēmumi būtu pienācīgi jāpamato saskaņā ar 3. panta 2. punkta ea) apakšpunktu. Dalībvalstis var saīsināt 150 km autoceļa posma attālumu līdz 50 % no attāluma autoceļa/dzelzceļa kombinētajos pārvadājumos precīzi noteiktā savas teritorijas daļā, pamatojoties uz vides apsvērumiem, ar nosacījumu, ka konkrētajā ierobežotajā attālumā atrodas piemērots terminālis [Gr. 31]

4.   Kombinēto pārvadājumu uzskata par notikušu Savienībā, ja pārvadājums vai tā daļa, kura notiek Savienībā, atbilst prasībām, kas
  ir
  noteiktas 2. un 3. punktā.
  Šīs direktīvas piemērošanas nolūkā autoceļa posmu un/vai posmu, kurš nav autoceļš, vai šo posmu daļu, kas neatrodas Savienības teritorijā, par kombinēto pārvadājumu daļu neuzskata
  .”; [Gr. 32]

| 3) | direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu:

  “3. pants

  1.   Dalībvalstis nodrošina, ka autoceļu

  autotransporta
  pārvadājumus uzskata par tādu kombinēto pārvadājumu daļu, uz kuriem attiecas šīs direktīvas darbības joma,
  taču
  tikai gadījumā, ja pārvadātājs var nepārprotami pierādīt

  sniegt informāciju, ar kuru neapgāžami pierāda
  , ka pārvadājums pa autoceļu

  šāds autotransporta pārvadājums
  ir kombinētā pārvadājuma autoceļa posms, ietverot tukšo kravas vienību pārvadājumu pirms un pēc kravas

  un ja pārvadājumu veicošajam pārvadātājam minētā informācija ir pienācīgi darīta zināma pirms
  pārvadājuma
  sākuma
  . [Gr. 33]



  2.   Pierādījumi, kas minēti 1. punktā, ietver šādus elementus katram kombinētajam pārvadājumam:
  Lai 1. punktā minēto informāciju varētu uzskatīt par neapgāžamiem pierādījumiem
  ,
  to iesniedz vai nosūta 5
  . punktā
  minētajā formātā un tajā par katru kombinēto pārvadājumu ietver šādas ziņas
  : [Gr. 34]







  a) | nosūtītāja vārds/nosaukums, adrese, kontaktinformācija un paraksts;[.] |
| --- | --- | --- |

3)

direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka autoceļu

  autotransporta
  pārvadājumus uzskata par tādu kombinēto pārvadājumu daļu, uz kuriem attiecas šīs direktīvas darbības joma,
  taču
  tikai gadījumā, ja pārvadātājs var nepārprotami pierādīt

  sniegt informāciju, ar kuru neapgāžami pierāda
  , ka pārvadājums pa autoceļu

  šāds autotransporta pārvadājums
  ir kombinētā pārvadājuma autoceļa posms, ietverot tukšo kravas vienību pārvadājumu pirms un pēc kravas

  un ja pārvadājumu veicošajam pārvadātājam minētā informācija ir pienācīgi darīta zināma pirms
  pārvadājuma
  sākuma
  . [Gr. 33]

2.   Pierādījumi, kas minēti 1. punktā, ietver šādus elementus katram kombinētajam pārvadājumam:
  Lai 1. punktā minēto informāciju varētu uzskatīt par neapgāžamiem pierādījumiem
  ,
  to iesniedz vai nosūta 5
  . punktā
  minētajā formātā un tajā par katru kombinēto pārvadājumu ietver šādas ziņas
  : [Gr. 34]

a)

nosūtītāja vārds/nosaukums, adrese, kontaktinformācija un paraksts;[.]

| aa) | ja atšķiras no nosūtītāja, tā pārvadātāja vārds/nosaukums, adrese, kontaktinformācija un paraksts, kas atbild par kombinēta pārvadājuma maršrutu; [Gr. 35] |
| --- | --- |

aa)

ja atšķiras no nosūtītāja, tā pārvadātāja vārds/nosaukums, adrese, kontaktinformācija un paraksts, kas atbild par kombinēta pārvadājuma maršrutu; [Gr. 35]

| b) | vieta un datums, kur kombinētais pārvadājums sākas Savienībā; |
| --- | --- |

b)

vieta un datums, kur kombinētais pārvadājums sākas Savienībā;

| c) | saņēmēja vārds/nosaukums, adrese un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

c)

saņēmēja vārds/nosaukums, adrese un kontaktinformācija;

| d) | vieta, kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā; |
| --- | --- |

d)

vieta, kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā;

| e) | attālums taisnā līnijā starp vietu, kur kombinētais pārvadājums sākas un kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā; |
| --- | --- |

e)

attālums taisnā līnijā starp vietu, kur kombinētais pārvadājums sākas un kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā;

| ea) | ja minētais attālums pārsniedz 1. panta 3. punktā noteiktos ierobežojumus, pamatojums, balstoties uz kritērijiem, kas ir minēti minētā panta punkta pēdējā daļā; [Gr. 36] |
| --- | --- |

ea)

ja minētais attālums pārsniedz 1. panta 3. punktā noteiktos ierobežojumus, pamatojums, balstoties uz kritērijiem, kas ir minēti minētā panta punkta pēdējā daļā; [Gr. 36]

| f) | kombinētā pārvadājuma maršruta apraksts, ko paraksta nosūtītājs

  par plānošanu atbildīgais pārvadātājs, izmantojot arī elektronisko parakstu,
  un kas ietver vismaz šādus elementus

  šādas ziņas
  par katru posmu, ietverot par katru transporta veidu, kas
  pārvadājumam Savienībā
  tiek izmantots katrā posmā, kurš nav autoceļš, pārvadājumam Savienībā: [Gr. 37]







  i) | posmu secība (piemēram, pirmais posms, posms, kurš nav autoceļš, vai pēdējais posms); |
| --- | --- | --- |

f)

kombinētā pārvadājuma maršruta apraksts, ko paraksta nosūtītājs

  par plānošanu atbildīgais pārvadātājs, izmantojot arī elektronisko parakstu,
  un kas ietver vismaz šādus elementus

  šādas ziņas
  par katru posmu, ietverot par katru transporta veidu, kas
  pārvadājumam Savienībā
  tiek izmantots katrā posmā, kurš nav autoceļš, pārvadājumam Savienībā: [Gr. 37]

i)

posmu secība (piemēram, pirmais posms, posms, kurš nav autoceļš, vai pēdējais posms);

| ii) | pārvadātāja
  (-u)
  vārds/nosaukums, adrese un kontaktinformācija; [Gr. 38] |
| --- | --- |

ii)

pārvadātāja
  (-u)
  vārds/nosaukums, adrese un kontaktinformācija; [Gr. 38]

| iii) | transporta veids un to secība pārvadājumā; |
| --- | --- |

iii)

transporta veids un to secība pārvadājumā;

| g) | pārvadātās intermodālās kravas vienības identifikācija; |
| --- | --- |

g)

pārvadātās intermodālās kravas vienības identifikācija;

| h) | pārvadājuma sākotnējam posmam pa autoceļu:







  i) | posma, kurš nav autoceļš, pārkraušanas vieta; [Gr. 39] |
| --- | --- | --- |

h)

pārvadājuma sākotnējam posmam pa autoceļu:

i)

posma, kurš nav autoceļš, pārkraušanas vieta; [Gr. 39]

| ii) | pārvadājuma sākotnējā posma attālums taisnā līnijā

  pa autoceļu attālums
  starp iekraušanas vietu un pirmo pārkraušanas

  transporta
  termināli
  vai pārkraušanas termināļa punktu; [Gr. 40] |
| --- | --- |

ii)

pārvadājuma sākotnējā posma attālums taisnā līnijā

  pa autoceļu attālums
  starp iekraušanas vietu un pirmo pārkraušanas

  transporta
  termināli
  vai pārkraušanas termināļa punktu; [Gr. 40]

| iii) | ja sākotnējais posms pa autoceļu ir pabeigts, pārvadātāja paraksts, apliecinot, ka pārvadājums pa autoceļu ir veikts; [Gr. 41] |
| --- | --- |

iii)

ja sākotnējais posms pa autoceļu ir pabeigts, pārvadātāja paraksts, apliecinot, ka pārvadājums pa autoceļu ir veikts; [Gr. 41]

| i) | pārvadājuma pēdējam posmam pa autoceļu:






  i) | vieta, kur krava tika pārkrauta no posma, kurš nav autoceļš (dzelzceļa, iekšējiem ūdensceļiem vai jūras transporta); |
| --- | --- | --- |

i)

pārvadājuma pēdējam posmam pa autoceļu:

i)

vieta, kur krava tika pārkrauta no posma, kurš nav autoceļš (dzelzceļa, iekšējiem ūdensceļiem vai jūras transporta);

| ii) | pārvadājuma pēdējā posma attālums taisnā līnijā pa autoceļu
  attālums
  starp pārkraušanas vietu un vietu, kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā
  beidzas
  ; [Gr. 42] |
| --- | --- |

ii)

pārvadājuma pēdējā posma attālums taisnā līnijā pa autoceļu
  attālums
  starp pārkraušanas vietu un vietu, kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā
  beidzas
  ; [Gr. 42]

| j) | posmam, kurš nav autoceļš:






  i) | ja posms, kurš nav autoceļš, ir pabeigts, pārvadātāja (vai pārvadātāju, gadījumā, ja posmā, kurš nav autoceļš, ir divi vai vairāki pārvadājumi bez autoceļa izmantošanas) paraksts, apliecinot, ka pārvadājums posmā, kas nav autoceļš, ir veikts; |
| --- | --- | --- |

j)

posmam, kurš nav autoceļš:

i)

ja posms, kurš nav autoceļš, ir pabeigts, pārvadātāja (vai pārvadātāju, gadījumā, ja posmā, kurš nav autoceļš, ir divi vai vairāki pārvadājumi bez autoceļa izmantošanas) paraksts, apliecinot, ka pārvadājums posmā, kas nav autoceļš, ir veikts;

| ii) | ja iespējams, paraksts vai zīmogs no attiecīgajām

  attiecīgās
  dzelzceļa
  iestādes
  vai ostas iestādēm

  atbildīgās struktūras attiecīgajos termināļos (dzelzceļa stacija vai osta)
  , kas atrodas pie posma, kas nav autoceļš, apliecinot, ka attiecīgais posms, kas nav autoceļš, ir pabeigts

  veikts
  . [Gr. 43] |
| --- | --- |

ii)

ja iespējams, paraksts vai zīmogs no attiecīgajām

  attiecīgās
  dzelzceļa
  iestādes
  vai ostas iestādēm

  atbildīgās struktūras attiecīgajos termināļos (dzelzceļa stacija vai osta)
  , kas atrodas pie posma, kas nav autoceļš, apliecinot, ka attiecīgais posms, kas nav autoceļš, ir pabeigts

  veikts
  . [Gr. 43]

| ja) | ja ir pārsniegti autoceļa posma garuma ierobežojumi, kas ir noteikti 1. panta 3. punkta trešajā daļā, — pamatojums, kurā ir izklāstīti minētās pārsniegšanas iemesli; [Gr. 44] |
| --- | --- |

ja)

ja ir pārsniegti autoceļa posma garuma ierobežojumi, kas ir noteikti 1. panta 3. punkta trešajā daļā, — pamatojums, kurā ir izklāstīti minētās pārsniegšanas iemesli; [Gr. 44]

3.   Nav jāpieprasa neviens papildu dokuments, lai pierādītu, ka pārvadātājs veic kombinētu pārvadājumu.

4.   Pierādījumus, kas minēti 1. punktā, iesniedz vai nosūta pēc tās dalībvalsts, kur

  pilnvarotā inspektora pieprasījuma
  ,
  kurā
  veic pārbaudi, pilnvarotā inspektora pieprasījuma

  un 5. punktā minētajā formātā
  .. Pārbaužu uz ceļiem gadījumā tos uzrāda pārbaudes laikā. Tie

  — ne vēlāk kā 45 minūšu laikā
  .
  Ja minētos pierādījumus nevar uzrādīt pārbaužu uz ceļiem laikā, 2. punkta h) apakšpunkta iii) punktā un j) apakšpunktā minētos parakstus attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm iesniedz vai nosūta 5 darba dienu laikā pēc minētajām pārbaudēm. Pierādījumiem
  ir
  jābūt sastādītiem
  ir attiecīgās dalībvalsts valodā vai angliski. Pārbaužu uz ceļiem laikā vadītājam
  ir
  atļauts sazināties ar uzņēmuma vadību, transporta pārvaldnieku

  pārzini
  vai jebkuru citu personu vai struktūru, kas var viņu atbalstīt, sniedzot 2. punktā minētos pierādījumus

  minēto informāciju
  . [Gr. 45]

5.   Pierādījumus var sniegt, izmantojot transporta dokumentu, kas atbilst prasībām Padomes Regulas Nr. 11 6. punktā, vai izmantojot citus spēkā esošus
  tādus
  pārvadājumu dokumentus, piemēram, Konvencijas par kravu starptautisko autopārvadājumu līgumu (

  CMR

  ) pārvadājumu dokumentu vai Vienoto noteikumu par kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgumu (

  CIM

  ) pārvadājumu dokumentu

  kā piemērojamās starptautiskajās vai dalībvalstu transporta konvencijās paredzētās preču pavadzīmes, līdz Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, nosaka standartizētu formu
  . [Gr. 46]

Šādus pierādījumus iesniedz vai nosūta elektroniski, izmantojot pārskatāmu strukturētu formātu, kuru var izmantot tieši glabāšanai un apstrādei datorā, tostarp Konvencijas par kravu starptautisko autopārvadājumu līgumu elektronisko preču pavadzīmi (

  eCMR

  ) attiecībā uz daļu, kas veikta pa autoceļiem

  , papildinot elektronisko preču pavadzīmi saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām un valsts transporta konvencijām. Dalībvalstu iestādēm tiek prasīts atzīt ar pierādījumiem saistīto elektronisko informāciju. Ja iestādes un pārvadātāji ar informāciju apmainās, izmantojot elektroniskos līdzekļus, minētā apmaiņa ar šo informāciju un tās glabāšana tiek īstenota ar elektronisko datu apstrādes paņēmienu palīdzību. [Gr. 47].

Dalībvalstis apņemas turpināt pakāpenisku atteikšanos no dokumentu materiālās formas, paredzot pārejas periodu, līdz pilnībā tiek īstenota atteikšanās no papīra formāta dokumentu izmantošanas. [Gr. 48]

6.   Pārbaužu uz ceļiem nolūkos pārvadājuma neatbilstība iesniegtajiem pierādījumiem, jo īpaši attiecībā uz maršruta informāciju 2. punkta g) 
  f), h) un i
  ) apakšpunktā ir atļauta, ja tā ir pienācīgi pamatota, gadījumā, ja

  gadījumos
  ,
  kad
  ārkārtas apstākļi liek pārvadātājam(-iem) veikt kombinētā pārvadājuma izmaiņas. Šai nolūkā vadītājam ir atļauts sazināties ar uzņēmuma vadību, transporta pārvaldnieku

  pārzini
  vai jebkuru citu personu vai struktūru, kas var sniegt papildu pamatojumu
  šai
  neatbilstībai starp iesniegtajiem pierādījumiem un patieso pārvadājumu.”; [Gr. 49]

| 4) | direktīvas 5. pantu aizstāj ar šādu:

  “5. pants

  1.   Dalībvalstis vispirms

  pirmo reizi
  līdz [xx/xx/xxxx – 18


  12

  mēneši pēc direktīvas transponēšanas] un pēc tam katriem diviem gadiem

  reizi divos gados
  iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā sniedz šādu informāciju, kas attiecas uz to teritorijā veiktiem kombinētajiem pārvadājumiem, kuri ietilpst

  uz kuriem attiecas
  šīs direktīvas darbības jomā

  joma
  : [Gr. 50]







  a) | iekšzemes un pārrobežu transporta tīkla savienojumi

  koridori
  , ko izmanto kombinētajiem pārvadājumiem; [Gr. 51] |
| --- | --- | --- |

4)

direktīvas 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

1.   Dalībvalstis vispirms

  pirmo reizi
  līdz [xx/xx/xxxx – 18


  12

  mēneši pēc direktīvas transponēšanas] un pēc tam katriem diviem gadiem

  reizi divos gados
  iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā sniedz šādu informāciju, kas attiecas uz to teritorijā veiktiem kombinētajiem pārvadājumiem, kuri ietilpst

  uz kuriem attiecas
  šīs direktīvas darbības jomā

  joma
  : [Gr. 50]

a)

iekšzemes un pārrobežu transporta tīkla savienojumi

  koridori
  , ko izmanto kombinētajiem pārvadājumiem; [Gr. 51]

| b) | apjoms
  kopējais gada apjoms
  , izteikts kombinēto pārvadājumu 20 pēdu ekvivalenta mērvienībās (TEU) un tonnkilometros pēc pārvadājuma veida (
  autoceļa posms/posms, kurš nav autoceļš, proti
  dzelzceļš, autoceļi/iekšējie ūdensceļi, utt.
  un jūrasceļi
  ) un pēc ģeogrāfiskā aptvēruma (iekšzemes un Savienības iekšējie); [Gr. 52] |
| --- | --- |

b)

apjoms
  kopējais gada apjoms
  , izteikts kombinēto pārvadājumu 20 pēdu ekvivalenta mērvienībās (TEU) un tonnkilometros pēc pārvadājuma veida (
  autoceļa posms/posms, kurš nav autoceļš, proti
  dzelzceļš, autoceļi/iekšējie ūdensceļi, utt.
  un jūrasceļi
  ) un pēc ģeogrāfiskā aptvēruma (iekšzemes un Savienības iekšējie); [Gr. 52]

| c) | to
  pārkraušanu skaits, kuras īsteno, izmantojot bimodālās tehnoloģijas un šo pārkraušanas punktu ģeogrāfiskais aptvērums, kā arī to
  termināļu skaits
  , atrašanās vieta
  un ģeogrāfiskais aptvērums, kuri apkalpo kombinētos pārvadājumus
  , pievienojot katra termināļa pārvadājumus to paveidu griezumā (autoceļa posms/posms, kurš nav autoceļš, proti, dzelzceļš, iekšējie ūdensceļi un jūrasceļi),
  un pārkraušanu skaits gadā šajos termināļos
  un tajos izmantotās jaudas novērtējums
  ; [Gr. 53] |
| --- | --- |

c)

to
  pārkraušanu skaits, kuras īsteno, izmantojot bimodālās tehnoloģijas un šo pārkraušanas punktu ģeogrāfiskais aptvērums, kā arī to
  termināļu skaits
  , atrašanās vieta
  un ģeogrāfiskais aptvērums, kuri apkalpo kombinētos pārvadājumus
  , pievienojot katra termināļa pārvadājumus to paveidu griezumā (autoceļa posms/posms, kurš nav autoceļš, proti, dzelzceļš, iekšējie ūdensceļi un jūrasceļi),
  un pārkraušanu skaits gadā šajos termināļos
  un tajos izmantotās jaudas novērtējums
  ; [Gr. 53]

| ca) | kombinēto pārvadājumu īpatsvara dinamika un dažādie transporta veidi attiecīgajā teritorijā; [Gr. 54] |
| --- | --- |

ca)

kombinēto pārvadājumu īpatsvara dinamika un dažādie transporta veidi attiecīgajā teritorijā; [Gr. 54]

| d) | izmantoto un paredzēto valsts atbalsta pasākumu pārskats, tostarp to attiecīgais sākuma datums un paredzētā ietekme
  uz kombinētā transporta izmantošanu un to ietekme uz sociālo un vides ilgtspēju, vietām ar nepietiekamu infrastruktūras jaudu, sastrēgumiem, drošību un efektivitāti
  ; [Gr. 55] |
| --- | --- |

d)

izmantoto un paredzēto valsts atbalsta pasākumu pārskats, tostarp to attiecīgais sākuma datums un paredzētā ietekme
  uz kombinētā transporta izmantošanu un to ietekme uz sociālo un vides ilgtspēju, vietām ar nepietiekamu infrastruktūras jaudu, sastrēgumiem, drošību un efektivitāti
  ; [Gr. 55]

| da) | to pārvadājumu skaits un ģeogrāfiskā atrašanās vieta, kuru garums pārsniedz 1. panta 3. punktā minēto autoceļa posma garuma ierobežojumu; [Gr. 56] |
| --- | --- |

da)

to pārvadājumu skaits un ģeogrāfiskā atrašanās vieta, kuru garums pārsniedz 1. panta 3. punktā minēto autoceļa posma garuma ierobežojumu; [Gr. 56]

| db) | izcelsme un galamērķi NUTS 3. līmenī kravu plūsmām pa Eiropas transporta tīkla (TEN-T) autoceļiem, kas ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013

   (*1)

  ; [Gr. 57] |
| --- | --- |

db)

izcelsme un galamērķi NUTS 3. līmenī kravu plūsmām pa Eiropas transporta tīkla (TEN-T) autoceļiem, kas ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013

   (*1)

  ; [Gr. 57]

1.a
     
  Komisija publicē dalībvalstu nosūtītos datus tā, lai var veikt dalībvalstu salīdzinājumu. [Gr. 58]

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10.a pantu, papildinot šo direktīvu, norādot saturu un sīkāku informāciju par kombinētajiem pārvadājumiem, kas minēti 1. punktā.

3.   Pamatojoties uz valstu ekspertu analīzi,
  tostarp arī uz statistikas datiem, kurus iegūst, izmantojot rādītājus un metodoloģijas, kas ir vienotas visā Savienībā, Komisija pirmo reizi
  līdz [xx/xx/xxx – 9 mēnešus

  mēneši
  pēc dalībvalsts ziņojuma iesniegšanas termiņa] un vēlāk pēc diviem gadiem sastāda

  reizi divos gados izstrādā
  un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam
  , Padomei
  un
  dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  par: [Gr. 59]

| a) | kombinēto pārvadājumu ekonomisko attīstību
  dalībvalstu un Savienības līmenī
  , īpaši ņemot vērā dažādo transporta veidu ietekmes uz vidi attīstību

  dinamiku
  ; [Gr. 60] |
| --- | --- |

a)

kombinēto pārvadājumu ekonomisko attīstību
  dalībvalstu un Savienības līmenī
  , īpaši ņemot vērā dažādo transporta veidu ietekmes uz vidi attīstību

  dinamiku
  ; [Gr. 60]

| b) | direktīvas īstenošanas un Savienības saistīto tiesību aktu šajā jomā ietekmi; |
| --- | --- |

b)

direktīvas īstenošanas un Savienības saistīto tiesību aktu šajā jomā ietekmi;

| c) | atbalsta

  to atbalsta
  pasākumu
  efektivitāti un lietderību
  , kas
  ir
  noteikti 6. pantā, efektivitāti un lietderību

  precizējot pasākumus, kurus tā uzskata par visefektīvākajiem no šīs direktīvas sākotnējā mērķa sasniegšanas viedokļa,
  un
  dalībvalstīs īstenoto paraugpraksi
  ; [Gr. 61] |
| --- | --- |

c)

atbalsta

  to atbalsta
  pasākumu
  efektivitāti un lietderību
  , kas
  ir
  noteikti 6. pantā, efektivitāti un lietderību

  precizējot pasākumus, kurus tā uzskata par visefektīvākajiem no šīs direktīvas sākotnējā mērķa sasniegšanas viedokļa,
  un
  dalībvalstīs īstenoto paraugpraksi
  ; [Gr. 61]

| ca) | kombinēto pārvadājumu īpatsvara dinamiku katrā dalībvalstī un Savienības līmenī nolūkā īstenot Savienības transporta mērķus līdz 2030. un 2050. gadam; [Gr. 62] |
| --- | --- |

ca)

kombinēto pārvadājumu īpatsvara dinamiku katrā dalībvalstī un Savienības līmenī nolūkā īstenot Savienības transporta mērķus līdz 2030. un 2050. gadam; [Gr. 62]

| d) | iespējamiem turpmākiem pasākumiem, tostarp
  tās
  kombinēto pārvadājumu definīcijas
  pārskatīšanu
  , kas
  ir
  dota 1. pantā, pārskatīšanu

  šādu datu vākšanas un publicēšanas Savienības līmenī uzlabojumiem
  un 6. pantā dotā pasākumu saraksta pieņemšanu.
  pielāgošanu, tostarp par iespējamiem valsts atbalsta noteikumu grozījumiem. [Gr. 63] |
| --- | --- |

d)

iespējamiem turpmākiem pasākumiem, tostarp
  tās
  kombinēto pārvadājumu definīcijas
  pārskatīšanu
  , kas
  ir
  dota 1. pantā, pārskatīšanu

  šādu datu vākšanas un publicēšanas Savienības līmenī uzlabojumiem
  un 6. pantā dotā pasākumu saraksta pieņemšanu.
  pielāgošanu, tostarp par iespējamiem valsts atbalsta noteikumu grozījumiem. [Gr. 63]

(*1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).”
  "

*1

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).”

| 4a) | direktīvas 6. panta 1. punkta pirmā daļa tiek aizvieto ar šādu:



  “1.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas
  ir
  nepieciešami, lai 3. punktā minētos nodokļus,
  ar kuriem apliek
  autotransporta
  līdzekļus
  (kravas
  automašīnas
  ,
  vilcējus, piekabes, puspiekabes
  ,
  iekšējo ūdensceļu konteinerus
  vai
  multimodālās kravas vienības
  ), kad tos izmanto kombinētā pārvadājuma maršrutā, samazinātu vai atmaksātu vai nu standarta apjomā vai proporcionāli braucieniem, ko šādi transportlīdzekļi veic pa dzelzceļu
  vai, izmantojot iekšējo ūdensceļu transportu
  , ievērojot ierobežojumus un saskaņā ar nosacījumiem un noteikumiem, ko tās paredz pēc apspriešanās ar Komisiju.”; [Gr. 64] |
| --- | --- |

4a)

4a)

direktīvas 6. panta 1. punkta pirmā daļa tiek aizvieto ar šādu:

direktīvas 6. panta 1. punkta pirmā daļa tiek aizvieto ar šādu:

“1.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas
  ir
  nepieciešami, lai 3. punktā minētos nodokļus,
  ar kuriem apliek
  autotransporta
  līdzekļus
  (kravas
  automašīnas
  ,
  vilcējus, piekabes, puspiekabes
  ,
  iekšējo ūdensceļu konteinerus
  vai
  multimodālās kravas vienības
  ), kad tos izmanto kombinētā pārvadājuma maršrutā, samazinātu vai atmaksātu vai nu standarta apjomā vai proporcionāli braucieniem, ko šādi transportlīdzekļi veic pa dzelzceļu
  vai, izmantojot iekšējo ūdensceļu transportu
  , ievērojot ierobežojumus un saskaņā ar nosacījumiem un noteikumiem, ko tās paredz pēc apspriešanās ar Komisiju.”; [Gr. 64]

| 4b) | direktīvas 6. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:


  “Pirmajā daļā minēto nodokļu samazināšanu vai atmaksāšanu veic tā valsts, kurā transportlīdzekļi ir reģistrēti, pamatojoties uz šajā valstī veiktajiem braucieniem pa dzelzceļu
  vai pa iekšējiem ūdensceļiem
  .”; [Gr. 65] |
| --- | --- |

4b)

4b)

direktīvas 6. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

direktīvas 6. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Pirmajā daļā minēto nodokļu samazināšanu vai atmaksāšanu veic tā valsts, kurā transportlīdzekļi ir reģistrēti, pamatojoties uz šajā valstī veiktajiem braucieniem pa dzelzceļu
  vai pa iekšējiem ūdensceļiem
  .”; [Gr. 65]

vai pa iekšējiem ūdensceļiem

”; [Gr. 65]

| 4c) | direktīvas 6. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:


  “Tomēr dalībvalstis var
  noteikt
  šo nodokļu samazināšanu vai atmaksāšanu, pamatojoties uz tādiem braucieniem pa dzelzceļu
  vai pa iekšējiem ūdensceļiem
  , kas daļēji vai pilnībā notiek ārpus dalībvalsts, kurā transportlīdzekļi ir reģistrēti.”; [Gr. 66] |
| --- | --- |

4c)

4c)

direktīvas 6. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

direktīvas 6. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Tomēr dalībvalstis var
  noteikt
  šo nodokļu samazināšanu vai atmaksāšanu, pamatojoties uz tādiem braucieniem pa dzelzceļu
  vai pa iekšējiem ūdensceļiem
  , kas daļēji vai pilnībā notiek ārpus dalībvalsts, kurā transportlīdzekļi ir reģistrēti.”; [Gr. 66]

noteikt

vai pa iekšējiem ūdensceļiem

”; [Gr. 66]

| 5) | direktīvas 6. pantam pievieno šādu 4., 5., 6., 7. un 8. punktu:

  “4.   Ja nepieciešams mērķa sasniegšanai, kas
  ir
  minēts 8. punktā, dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai atbalstītu ieguldījumus pārkraušanas

  transporta
  termināļos
  un pārkraušanas punktos
  : [Gr. 67]







  a) | šādu

  teritorijās, kurās 1. panta 3. punktā minētajā ierobežotajā attālumā nav piemērotu infrastruktūras objektu, šādu
  kombinēto pārvadājumu
  pārkraušanas
  termināļu
  vai pārkraušanas punktu iekārtu
  būvei un vajadzības gadījumā to paplašināšanai

  , izņemot gadījumus, kad šādi objekti nav vajadzīgi, jo tie ir ekonomiski nepamatoti vai pastāv konkrētās teritorijas ģeogrāfisko
  vai
  dabisko īpatnību diktēti iemesli
  ; [Gr. 68] |
| --- | --- | --- |

5)

direktīvas 6. pantam pievieno šādu 4., 5., 6., 7. un 8. punktu:

“4.   Ja nepieciešams mērķa sasniegšanai, kas
  ir
  minēts 8. punktā, dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai atbalstītu ieguldījumus pārkraušanas

  transporta
  termināļos
  un pārkraušanas punktos
  : [Gr. 67]

a)

šādu

  teritorijās, kurās 1. panta 3. punktā minētajā ierobežotajā attālumā nav piemērotu infrastruktūras objektu, šādu
  kombinēto pārvadājumu
  pārkraušanas
  termināļu
  vai pārkraušanas punktu iekārtu
  būvei un vajadzības gadījumā to paplašināšanai

  , izņemot gadījumus, kad šādi objekti nav vajadzīgi, jo tie ir ekonomiski nepamatoti vai pastāv konkrētās teritorijas ģeogrāfisko
  vai
  dabisko īpatnību diktēti iemesli
  ; [Gr. 68]

| aa) | esošo termināļu paplašināšanai teritorijās, kurās ir nepieciešama papildu termināļu jauda, vai papildu pārkraušanas punktu uzstādīšanai un pēc tam, kad, veicot ekonomiskās ietekmes novērtējumu, tiek konstatēts, ka tirgus minēto pasākumu rezultātā necietīs un ka ir nepieciešami jauni termināļi, un ar nosacījumu, ka ir ņemti vērā vides apsvērumi, jaunu kombinēto pārvadājumu termināļu celtniecībai; [Gr. 69] |
| --- | --- |

aa)

esošo termināļu paplašināšanai teritorijās, kurās ir nepieciešama papildu termināļu jauda, vai papildu pārkraušanas punktu uzstādīšanai un pēc tam, kad, veicot ekonomiskās ietekmes novērtējumu, tiek konstatēts, ka tirgus minēto pasākumu rezultātā necietīs un ka ir nepieciešami jauni termināļi, un ar nosacījumu, ka ir ņemti vērā vides apsvērumi, jaunu kombinēto pārvadājumu termināļu celtniecībai; [Gr. 69]

| b) | darbības efektivitātes paaugstināšanai esošajos termināļos
  , tostarp piekļuves nodrošināšanai minētajiem termināļiem
  . [Gr. 70]


  Atbalsta pasākumus kombinētajiem pārvadājumiem uzskata par saderīgiem ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta izpratnē, un tie tiek atbrīvoti no LESD 108. panta 3. punktā noteiktās informēšanas prasības, ja tie nepārsniedz 35 % no visām pārvadājumu izmaksām. [Gr. 71]
  Dalībvalstis ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm un Komisiju koordinē un nodrošina, ka tad, kad šie pasākumi tiek īstenoti, prioritāte ir piemērotu vietu

  infrastruktūras objektu
  līdzsvarotai un pietiekamai ģeogrāfiskai izplatībai Savienībā — konkrēti, gar TEN-T pamattīklu un visaptverošo tīklu tā, lai neviena vieta Savienībā nebūtu tālāk par 150 km

  1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto ierobežoto attālumu
  no šāda termināļa.
  Veicot šajā punktā minētos pasākumus, dalībvalstis pienācīgi ņem vērā vajadzību:










  a) | samazināt sastrēgumus, jo īpaši pilsētu un piepilsētu zonu tuvumā vai teritorijās, kurās pastāv dabiski ierobežojumi; |
| --- | --- | --- |

b)

darbības efektivitātes paaugstināšanai esošajos termināļos
  , tostarp piekļuves nodrošināšanai minētajiem termināļiem
  . [Gr. 70]

Dalībvalstis ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm un Komisiju koordinē un nodrošina, ka tad, kad šie pasākumi tiek īstenoti, prioritāte ir piemērotu vietu

  infrastruktūras objektu
  līdzsvarotai un pietiekamai ģeogrāfiskai izplatībai Savienībā — konkrēti, gar TEN-T pamattīklu un visaptverošo tīklu tā, lai neviena vieta Savienībā nebūtu tālāk par 150 km

  1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto ierobežoto attālumu
  no šāda termināļa.
  Veicot šajā punktā minētos pasākumus, dalībvalstis pienācīgi ņem vērā vajadzību:

a)

samazināt sastrēgumus, jo īpaši pilsētu un piepilsētu zonu tuvumā vai teritorijās, kurās pastāv dabiski ierobežojumi;

| b) | uzlabot pārrobežu savienojumus; |
| --- | --- |

b)

uzlabot pārrobežu savienojumus;

| c) | mazināt tādu teritoriju izolētību, kurās trūkst infrastruktūras, vienlaikus ņemot vērā perifēro un tālāko reģionu īpašās vajadzības un ierobežojumus; |
| --- | --- |

c)

mazināt tādu teritoriju izolētību, kurās trūkst infrastruktūras, vienlaikus ņemot vērā perifēro un tālāko reģionu īpašās vajadzības un ierobežojumus;

| d) | uzlabot pieejamību un savienojamību, jo īpaši no piekļuves pārkraušanas termināļiem infrastruktūras viedokļa; un |
| --- | --- |

d)

uzlabot pieejamību un savienojamību, jo īpaši no piekļuves pārkraušanas termināļiem infrastruktūras viedokļa; un

| e) | paātrināt digitalizāciju; un |
| --- | --- |

e)

paātrināt digitalizāciju; un

| f) | samazināt kravu pārvadājumu ietekmi uz vidi un sabiedrības veselību, piemēram, sekmējot transportlīdzekļu efektivitāti, alternatīvu un mazāk piesārņojošu degvielas un atjaunojamo energoresursu izmantošanu, tostarp termināļos, vai panākot transportlīdzekļu tīklu efektīvāku izmantošanu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanas ceļā. [Gr. 72] |
| --- | --- |

f)

samazināt kravu pārvadājumu ietekmi uz vidi un sabiedrības veselību, piemēram, sekmējot transportlīdzekļu efektivitāti, alternatīvu un mazāk piesārņojošu degvielas un atjaunojamo energoresursu izmantošanu, tostarp termināļos, vai panākot transportlīdzekļu tīklu efektīvāku izmantošanu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanas ceļā. [Gr. 72]

Dalībvalstis nodrošina, ka atbalstītās pārkraušanas vietas bez diskriminācijas ir pieejamas visiem pārvadātājiem.

Dalībvalstis var noteikt papildu nosacījumus atbalsta saņemšanai.
  Tās minētos nosacījumus dara zināmus ieinteresētajām personām
  . [Gr. 73]

5.   Dalībvalstis var īstenot

  līdz 2021. gada 31. decembrim veic ekonomiska un likumdošanas rakstura
  papildu pasākumus, lai uzlabotu kombinēto pārvadājumu konkurētspēju salīdzinājumā ar līdzvērtīgiem alternatīviem pārvadājumiem pa autoceļiem
  un jo īpaši, lai samazinātu nepieciešamo laiku un izmaksas, kas ir saistītas ar pārkraušanu
  . [Gr. 74]

Šādi pasākumi var attiekties uz jebkuriem kombinētajiem pārvadājumiem vai to daļām, piemēram, pārvadājumu pa autoceļu vai posmu, kas nav autoceļš, tostarp uz transportlīdzekli, ko izmanto šādā posmā, vai kravas vienību vai pārkraušanu.

Lai samazinātu kombinēto pārvadājumu laiku un izmaksas, īstenojot pirmajā daļā minētos papildu pasākumus, iekļauj vismaz šādu stimulu vai stimulus:

| a) | pārvadātāju atbrīvošana no ārējo izmaksu maksām un/vai sastrēguma maksām, kas ir minētas Direktīvas 1999/62/EK 2. pantā, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuros izmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/94/ES

   (*2)

  2. pantā minētās alternatīvās degvielas; |
| --- | --- |

a)

pārvadātāju atbrīvošana no ārējo izmaksu maksām un/vai sastrēguma maksām, kas ir minētas Direktīvas 1999/62/EK 2. pantā, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuros izmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/94/ES

   (*2)

  2. pantā minētās alternatīvās degvielas;

| b) | atsevišķu infrastruktūras objektu izmantošanas nodevu atmaksāšana uzņēmumiem, kas pārvadājumus veic kombinēto pārvadājumu ietvaros; |
| --- | --- |

b)

atsevišķu infrastruktūras objektu izmantošanas nodevu atmaksāšana uzņēmumiem, kas pārvadājumus veic kombinēto pārvadājumu ietvaros;

| c) | pārvadātāju atbrīvošana no ierobežojumiem, kas ir paredzēti saskaņā ar dalībvalstu noteiktiem satiksmes aizliegumiem. [Gr. 75] |
| --- | --- |

c)

pārvadātāju atbrīvošana no ierobežojumiem, kas ir paredzēti saskaņā ar dalībvalstu noteiktiem satiksmes aizliegumiem. [Gr. 75]

Veicot papildu pasākumus, dalībvalstis pienācīgi ņem vērā arī nepieciešamību paātrināt kombinēto pārvadājumu nozares digitalizāciju un tās, jo īpaši:

| a) | sekmē savienoto sistēmu integrāciju un pārvadājumu automatizāciju; |
| --- | --- |

a)

sekmē savienoto sistēmu integrāciju un pārvadājumu automatizāciju;

| b) | uzlabo ieguldījumus digitālajā loģistikā, informācijas un komunikācijas tehnoloģijās un intelektiskās transporta sistēmās un |
| --- | --- |

b)

uzlabo ieguldījumus digitālajā loģistikā, informācijas un komunikācijas tehnoloģijās un intelektiskās transporta sistēmās un

| c) | pakāpeniski atsakās no turpmākas papīra dokumentu izmantošanas. [Gr. 76] |
| --- | --- |

c)

pakāpeniski atsakās no turpmākas papīra dokumentu izmantošanas. [Gr. 76]

5.a
     
  Šādi papildu pasākumi satur stimulus izmantot pārvadājumu posmus, kuri nav autoceļi. Dalībvalstis paredz pasākumus, ar kuriem uzlabo ūdenstransporta konkurētspēju, piemēram, finansiālus stimulus tuvsatiksmes kuģošanas maršrutu vai iekšējo ūdensceļu izmantošanai vai jaunu tuvsatiksmes kuģošanas savienojumu izveidei. [Gr. 77]

6.   Dalībvalstis ziņo Komisijai par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo pantu un to specifikācijām.

7.   Dalībvalstis novērtē šādu atbalsta pasākumu ietekmi un pārvērtē savas vajadzības vismaz reizi četros gados un, ja vajadzīgs, pielāgo pasākumus.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka kombinēto pārvadājumu atbalsta pasākumu mērķi ir samazināt kravu pārvadājumus pa autoceļiem un veicināt citu transporta veidu, piemēram, dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu, jūras transporta
  vai mazemisiju transportlīdzekļu izmantošanu, vai tādu alternatīvo degvielu izmantošanu, kuru emisiju līmenis ir mazāks, piemēram, biodegvielas, no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas elektrības, dabasgāzes vai ūdeņraža elementu
  izmantošanu, tādējādi samazinot gaisa piesārņojumu, siltumnīcefekta gāzu emisijas, ceļu satiksmes negadījumus

  negadījumu skaitu
  , troksni un sastrēgumus

  sastrēgumu apjomu
  . [Gr. 78]

(*2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīva 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).”;
  "

*2

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīva 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).”;

| 6) | direktīvas 7. un 9. pantu svītro. |
| --- | --- |

6)

direktīvas 7. un 9. pantu svītro.

| 7) | direktīvā iekļauj šādu pantu:

  “9.a pants

  1.   Dalībvalstis nozīmē vienu vai vairākas kompetentās iestādes, lai nodrošinātu šīs direktīvas īstenošanu un darbotos kā tās īstenošanas galvenais kontaktpunkts.
  Dalībvalstis paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai par kompetentajām iestādēm, kas minētas pirmajā daļā.


  2.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts kompetentās iestādes sadarbojas ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Šādā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes viena otrai sniedz šīs direktīvas piemērošanai vajadzīgo informāciju. Attiecībā uz informācijas apmaiņu, iestāde, kas saņem informāciju, nodrošina tādu pašu konfidencialitātes līmeni, kādu nodrošina iestāde, kas nosūta informāciju.


  3.   Dalībvalstis viegli pieejamā veidā un bez maksas
  internetā
  publicē atbilstīgu informāciju, kas saistīta ar

  par
  pasākumiem, kas veikti

  ir noteikti
  saskaņā ar 6. pantu, kā arī citu atbilstīgu informāciju šīs direktīvas piemērošanas nolūkā. [Gr. 79]



  4.   Vajadzības gadījumā Komisija

  Komisija internetā
  publicē atjauninātu

  un vajadzības gadījumā atjaunina
  1. punktā minēto kompetento iestāžu sarakstu un 6. punktā minēto pasākumu sarakstu.”; [Gr. 80] |
| --- | --- |

7)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“9.a pants

1.   Dalībvalstis nozīmē vienu vai vairākas kompetentās iestādes, lai nodrošinātu šīs direktīvas īstenošanu un darbotos kā tās īstenošanas galvenais kontaktpunkts.

Dalībvalstis paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai par kompetentajām iestādēm, kas minētas pirmajā daļā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts kompetentās iestādes sadarbojas ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Šādā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes viena otrai sniedz šīs direktīvas piemērošanai vajadzīgo informāciju. Attiecībā uz informācijas apmaiņu, iestāde, kas saņem informāciju, nodrošina tādu pašu konfidencialitātes līmeni, kādu nodrošina iestāde, kas nosūta informāciju.

3.   Dalībvalstis viegli pieejamā veidā un bez maksas
  internetā
  publicē atbilstīgu informāciju, kas saistīta ar

  par
  pasākumiem, kas veikti

  ir noteikti
  saskaņā ar 6. pantu, kā arī citu atbilstīgu informāciju šīs direktīvas piemērošanas nolūkā. [Gr. 79]

4.   Vajadzības gadījumā Komisija

  Komisija internetā
  publicē atjauninātu

  un vajadzības gadījumā atjaunina
  1. punktā minēto kompetento iestāžu sarakstu un 6. punktā minēto pasākumu sarakstu.”; [Gr. 80]

| 8) | direktīvā iekļauj šādu pantu:

  “10.a pants

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt 5. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no

  piecu gadu laikposmu, sākot ar
  [šīs (grozījumu)

  grozošās
  direktīvas spēkā stāšanās dienas

  dienu]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 81]



  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.


  4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*3).


  5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar 5. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.



  (*3)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.;”" |
| --- | --- |

8)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“10.a pants

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 5. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no

  piecu gadu laikposmu, sākot ar
  [šīs (grozījumu)

  grozošās
  direktīvas spēkā stāšanās dienas

  dienu]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 81]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*3).

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 5. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

(*3)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.;”"

*3

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz XXXXXX [viens gads pēc šīs direktīvas pieņemšanas]. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Tajos ietver arī paziņojumu, ka atsauces esošajos normatīvos un administratīvos aktos uz direktīvu, kas atcelta ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējams minētais paziņojums.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 262, 25.7.2018., 52. lpp.

1

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta nostāja.

3

(4)  Padomes Direktīva 92/106/EEK (1992. gada 7. decembris) par vienotu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm (OV L 368, 17.12.1992., 38. lpp.).

4

(5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).

5

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).

(6)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.).

6

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.).

(7)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.).

7

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.).

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/67/ES (2014. gada 15. maijs) par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”), (OV L 159, 28.5.2014., 11. lpp.).

8

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/67/ES (2014. gada 15. maijs) par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”), (OV L 159, 28.5.2014., 11. lpp.).

(9)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK (1999. gada 17. jūnijs) par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.).

9

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK (1999. gada 17. jūnijs) par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.).

(10)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

10

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/623 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/623

---

P8_TA(2019)0309

Ienākuma nodokļa informācijas atklāšana, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/46)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0198), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0198),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 50. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0146/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 50. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0146/2016),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus, pamatojoties uz Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, ir sniegušas Īrijas parlamenta abas palātas un Zviedrijas Riksdāgs un kuros norādīts, ka likumdošanas akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus, pamatojoties uz Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, ir sniegušas Īrijas parlamenta abas palātas un Zviedrijas Riksdāgs un kuros norādīts, ka likumdošanas akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 21. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 21. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā ESAO Rīcības plānu par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO Rīcības plānu par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Juridiskās komitejas kopīgās apspriedes, kas ir noturētas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Juridiskās komitejas kopīgās apspriedes, kas ir noturētas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Juridiskās komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0227/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Juridiskās komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0227/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 487, 28.12.2016., 62. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2017. gada 4. jūlijā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0284).

---

P8_TC1-COD(2016)0107

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) .../..., ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 50. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2)

tā kā:

| (-1) | Vienlīdzīga attieksme nodokļu jomā pret visiem un jo īpaši pret visiem uzņēmumiem ir vienotā tirgus pastāvēšanas obligāts priekšnoteikums. Koordinēta un saskaņota pieeja, īstenojot dalībvalstu nodokļu sistēmas, ir vitāli svarīga, lai nodrošinātu pienācīgu vienotā tirgus darbību, un tā sekmētu nodokļu apiešanas un peļņas novirzīšanas novēršanu. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(-1)

Vienlīdzīga attieksme nodokļu jomā pret visiem un jo īpaši pret visiem uzņēmumiem ir vienotā tirgus pastāvēšanas obligāts priekšnoteikums. Koordinēta un saskaņota pieeja, īstenojot dalībvalstu nodokļu sistēmas, ir vitāli svarīga, lai nodrošinātu pienācīgu vienotā tirgus darbību, un tā sekmētu nodokļu apiešanas un peļņas novirzīšanas novēršanu. [Gr. 1]

| (-1a) | Nodokļu apiešana un nodokļu nemaksāšana kopā ar peļņas novirzīšanas shēmām valdībām un tautām ir atņēmusi resursus, kas cita starpā ir nepieciešami, lai nodrošinātu universālu un bezmaksas piekļuvi valsts nodrošinātai izglītībai un veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, kā arī valstīm liedz iespēju nodrošināt izmaksu ziņā pieejamu mājokli un sabiedrisko transportu un veidot infrastruktūru, kas ir svarīga, lai panāktu sociālu attīstību un ekonomisko izaugsmi. Jāsecina, ka šādas shēmas ir bijušas netaisnības, nevienlīdzības un ekonomisko, sociālo un teritoriālo atšķirību faktors. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(-1a)

Nodokļu apiešana un nodokļu nemaksāšana kopā ar peļņas novirzīšanas shēmām valdībām un tautām ir atņēmusi resursus, kas cita starpā ir nepieciešami, lai nodrošinātu universālu un bezmaksas piekļuvi valsts nodrošinātai izglītībai un veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, kā arī valstīm liedz iespēju nodrošināt izmaksu ziņā pieejamu mājokli un sabiedrisko transportu un veidot infrastruktūru, kas ir svarīga, lai panāktu sociālu attīstību un ekonomisko izaugsmi. Jāsecina, ka šādas shēmas ir bijušas netaisnības, nevienlīdzības un ekonomisko, sociālo un teritoriālo atšķirību faktors. [Gr. 2]

| (-1b) | Taisnīgai un efektīvai uzņēmuma ienākuma nodokļu sistēmai būtu jāapmierina steidzamā vajadzība pēc progresīvas un taisnīgas globālās nodokļu politikas, jāsekmē resursu pārdale un jāapkaro nevienlīdzība. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(-1b)

Taisnīgai un efektīvai uzņēmuma ienākuma nodokļu sistēmai būtu jāapmierina steidzamā vajadzība pēc progresīvas un taisnīgas globālās nodokļu politikas, jāsekmē resursu pārdale un jāapkaro nevienlīdzība. [Gr. 3]

| (1) | Pārredzamība ir būtiska, lai nodrošinātu raitu vienotā tirgus darbību.
  Pēdējos gados ir ievērojami saasinājusies problēma, ko rada uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešana, raisot lielas bažas Savienībā un pasaulē. Eiropadome 2014. gada 18. decembra secinājumos atzina, ka steidzami ir jāpastiprina centieni cīņā pret nodokļu apiešanu gan pasaules, gan Savienības līmenī. Komisijas paziņojumos “Komisijas darba programma 2016. gadam — Nav īstais brīdis, lai rīkotos kā ierasts” (3) un “Komisijas 2015. gada darba programma — Jauns sākums” (4) par prioritāti tika noteikta nepieciešamība pāriet uz sistēmu, saskaņā ar kuru valsts, kurā peļņa tiek radīta, ir arī nodokļu uzlikšanas valsts. Komisija arī noteica par prioritāti nepieciešamību reaģēt uz sabiedrības aicinājumu

  Eiropas iedzīvotāju prasību
  pēc taisnīguma

  pārredzamības
  un nodokļu pārredzamības.
  vajadzību rīkoties kā paraugam, kuram sekotu citas valstis. Ir būtiski, lai, nodrošinot pārredzamību, tiktu ņemta vērā konkurentu savstarpējība
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(1)

Pārredzamība ir būtiska, lai nodrošinātu raitu vienotā tirgus darbību.
  Pēdējos gados ir ievērojami saasinājusies problēma, ko rada uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešana, raisot lielas bažas Savienībā un pasaulē. Eiropadome 2014. gada 18. decembra secinājumos atzina, ka steidzami ir jāpastiprina centieni cīņā pret nodokļu apiešanu gan pasaules, gan Savienības līmenī. Komisijas paziņojumos “Komisijas darba programma 2016. gadam — Nav īstais brīdis, lai rīkotos kā ierasts” (3) un “Komisijas 2015. gada darba programma — Jauns sākums” (4) par prioritāti tika noteikta nepieciešamība pāriet uz sistēmu, saskaņā ar kuru valsts, kurā peļņa tiek radīta, ir arī nodokļu uzlikšanas valsts. Komisija arī noteica par prioritāti nepieciešamību reaģēt uz sabiedrības aicinājumu

  Eiropas iedzīvotāju prasību
  pēc taisnīguma

  pārredzamības
  un nodokļu pārredzamības.
  vajadzību rīkoties kā paraugam, kuram sekotu citas valstis. Ir būtiski, lai, nodrošinot pārredzamību, tiktu ņemta vērā konkurentu savstarpējība
  . [Gr. 4]

| (2) | Eiropas Parlaments 2015. gada 16. decembra rezolūcijā par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (5) atzina, ka lielāka pārredzamība
  , sadarbība un konverģence Savienības
  uzņēmumu ienākuma nodokļa
  politikas
  jomā var uzlabot nodokļu iekasēšanu, padarīt nodokļu iestāžu darbu efektīvāku
  , atbalstīt politikas veidotājus spēkā esošās nodokļu sistēmas novērtēšanā nolūkā turpmāk izstrādāt tiesību aktus,
  palielināt sabiedrības uzticēšanos un paļāvību uz nodokļu sistēmām un valdībām
  un uzlabot lēmumu par ieguldījumiem pieņemšanu, pamatojoties uz uzņēmumu precīzāku riska profilu
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlaments 2015. gada 16. decembra rezolūcijā par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (5) atzina, ka lielāka pārredzamība
  , sadarbība un konverģence Savienības
  uzņēmumu ienākuma nodokļa
  politikas
  jomā var uzlabot nodokļu iekasēšanu, padarīt nodokļu iestāžu darbu efektīvāku
  , atbalstīt politikas veidotājus spēkā esošās nodokļu sistēmas novērtēšanā nolūkā turpmāk izstrādāt tiesību aktus,
  palielināt sabiedrības uzticēšanos un paļāvību uz nodokļu sistēmām un valdībām
  un uzlabot lēmumu par ieguldījumiem pieņemšanu, pamatojoties uz uzņēmumu precīzāku riska profilu
  . [Gr. 5]

| (2a) | Publisku pārskatu sniegšana par katru valsti atsevišķi ir efektīvs un piemērots līdzeklis, kā uzlabot pārredzamību attiecībā uz starptautisko uzņēmumu darbību un dot sabiedrībai iespēju novērtēt minētās darbības ietekmi uz reālo ekonomiku. Tā papildus tam uzlabos akcionāru spēju pienācīgi novērtēt riskus, kurus ir uzņēmušies uzņēmumi, veicinās tādu ieguldījumu stratēģiju izstrādi, kuru pamatā ir precīza informācija, un uzlabos lēmumu pieņēmēju spēju novērtēt dalībvalstu tiesību aktu efektivitāti un ietekmi. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(2a)

Publisku pārskatu sniegšana par katru valsti atsevišķi ir efektīvs un piemērots līdzeklis, kā uzlabot pārredzamību attiecībā uz starptautisko uzņēmumu darbību un dot sabiedrībai iespēju novērtēt minētās darbības ietekmi uz reālo ekonomiku. Tā papildus tam uzlabos akcionāru spēju pienācīgi novērtēt riskus, kurus ir uzņēmušies uzņēmumi, veicinās tādu ieguldījumu stratēģiju izstrādi, kuru pamatā ir precīza informācija, un uzlabos lēmumu pieņēmēju spēju novērtēt dalībvalstu tiesību aktu efektivitāti un ietekmi. [Gr. 6]

| (2b) | Pārskatu sniegšana par katru valsti atsevišķi labvēlīgi ietekmēs arī darbinieku tiesības uz informēšanu un uzklausīšanu, kas ir paredzētas Direktīvā 2002/14/EK, un, uzlabojot zināšanas par uzņēmumu darbību, tā labvēlīgi ietekmēs uzņēmumos sāktā dialoga kvalitāti. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(2b)

Pārskatu sniegšana par katru valsti atsevišķi labvēlīgi ietekmēs arī darbinieku tiesības uz informēšanu un uzklausīšanu, kas ir paredzētas Direktīvā 2002/14/EK, un, uzlabojot zināšanas par uzņēmumu darbību, tā labvēlīgi ietekmēs uzņēmumos sāktā dialoga kvalitāti. [Gr. 7]

| (3) | Ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 22. maija secinājumus, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/34/ES (6) tika ieviesta pārskatīšanas klauzula, aicinot Komisiju apsvērt iespēju ieviest pienākumu vēl vairāku sektoru lielajiem uzņēmumiem sagatavot ikgadēju pārskatu par katru valsti atsevišķi, ņemot vērā izstrādes Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO) un saistītu Eiropas iniciatīvu rezultātus. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 22. maija secinājumus, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/34/ES (6) tika ieviesta pārskatīšanas klauzula, aicinot Komisiju apsvērt iespēju ieviest pienākumu vēl vairāku sektoru lielajiem uzņēmumiem sagatavot ikgadēju pārskatu par katru valsti atsevišķi, ņemot vērā izstrādes Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO) un saistītu Eiropas iniciatīvu rezultātus.

| (4) | Aicinot nodrošināt pasaulē taisnīgu un modernu starptautisko nodokļu sistēmu, G20 valstis 2015. gada novembrī apstiprināja ESAO rīcības plānu, lai cīnītos pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), kura mērķis ir sniegt valdībām skaidrus starptautiskus risinājumus, lai novērstu trūkumus un neatbilstības spēkā esošajos noteikumos, kas ļauj novirzīt uzņēmumu peļņu uz beznodokļu vai zemu nodokļu vietām, kur netiek radīta reāla vērtība. Jo īpaši ar BEPS 13. darbību tiek ieviesta pārskatu sniegšana valstu nodokļu iestādēm par katru valsti atsevišķi, ko, ievērojot konfidencialitāti, veic konkrēti starptautiski uzņēmumi. Komisija 2016. gada 27. janvārī pieņēma pasākumu kopumu nodokļu apiešanas novēršanai. Viens no minētā kopuma mērķiem ir transponēt Savienības tiesību aktos BEPS 13. darbību, grozot Padomes Direktīvu 2011/16/ES (7)

  . Tomēr nodokļu iekasēšana tur, kur vērtība ir radīta, liek piemērot visaptverošāku pieeju pārskatu sniegšanai par katru valsti atsevišķi, kuras pamatā ir publisku pārskatu sniegšana. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(4)

Aicinot nodrošināt pasaulē taisnīgu un modernu starptautisko nodokļu sistēmu, G20 valstis 2015. gada novembrī apstiprināja ESAO rīcības plānu, lai cīnītos pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), kura mērķis ir sniegt valdībām skaidrus starptautiskus risinājumus, lai novērstu trūkumus un neatbilstības spēkā esošajos noteikumos, kas ļauj novirzīt uzņēmumu peļņu uz beznodokļu vai zemu nodokļu vietām, kur netiek radīta reāla vērtība. Jo īpaši ar BEPS 13. darbību tiek ieviesta pārskatu sniegšana valstu nodokļu iestādēm par katru valsti atsevišķi, ko, ievērojot konfidencialitāti, veic konkrēti starptautiski uzņēmumi. Komisija 2016. gada 27. janvārī pieņēma pasākumu kopumu nodokļu apiešanas novēršanai. Viens no minētā kopuma mērķiem ir transponēt Savienības tiesību aktos BEPS 13. darbību, grozot Padomes Direktīvu 2011/16/ES (7)

  . Tomēr nodokļu iekasēšana tur, kur vērtība ir radīta, liek piemērot visaptverošāku pieeju pārskatu sniegšanai par katru valsti atsevišķi, kuras pamatā ir publisku pārskatu sniegšana. [Gr. 8]

| (4a) | Starptautisko grāmatvedības standartu padomei (IASB) būtu jāaktualizē attiecīgie starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) un starptautiskie grāmatvedības standarti (SGS), lai atvieglinātu publisko pārskatu par katru valsti atsevišķi ieviešanu. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(4a)

Starptautisko grāmatvedības standartu padomei (IASB) būtu jāaktualizē attiecīgie starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) un starptautiskie grāmatvedības standarti (SGS), lai atvieglinātu publisko pārskatu par katru valsti atsevišķi ieviešanu. [Gr. 9]

| (4b) | Eiropas Savienībā jau ir ieviesta publisku pārskatu sniegšana par katru valsti attiecībā uz banku nozari —, kad stājās spēkā Direktīva 2013/36/ES — un attiecībā uz ieguves un mežizstrādes nozari — Direktīva 2013/34/ES. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(4b)

Eiropas Savienībā jau ir ieviesta publisku pārskatu sniegšana par katru valsti attiecībā uz banku nozari —, kad stājās spēkā Direktīva 2013/36/ES — un attiecībā uz ieguves un mežizstrādes nozari — Direktīva 2013/34/ES. [Gr. 10]

| (4c) | Savienība, ieviešot līdz šim nepieredzēto publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti atsevišķi, ir apliecinājusi, ka tā ir kļuvusi par nodokļu apiešanas pasaulē lielāko apkarotāju. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(4c)

Savienība, ieviešot līdz šim nepieredzēto publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti atsevišķi, ir apliecinājusi, ka tā ir kļuvusi par nodokļu apiešanas pasaulē lielāko apkarotāju. [Gr. 11]

| (4d) | Tā kā nodokļu nemaksāšanu, nodokļu apiešanu un nodokļu agresīvu plānošanu var sekmīgi apkarot tikai tad, ja starptautiskā līmenī tiek īstenota kopēja rīcība, Savienībai, kaut arī tā apkarošanā ziņā joprojām ir vadošā pasaulē, ir jākoordinē savi pasākumi ar starptautiskajiem dalībniekiem, piemēram, ESAO ietvaros. Rīkojoties vienpusēji, pat ja ļoti ambiciozos nolūkos, nav reālu iespēju gūt panākumus, un papildus tam tiek apdraudēta Eiropas uzņēmumu konkurētspēja un nodarīts kaitējums Savienības ieguldījumu klimatam. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(4d)

Tā kā nodokļu nemaksāšanu, nodokļu apiešanu un nodokļu agresīvu plānošanu var sekmīgi apkarot tikai tad, ja starptautiskā līmenī tiek īstenota kopēja rīcība, Savienībai, kaut arī tā apkarošanā ziņā joprojām ir vadošā pasaulē, ir jākoordinē savi pasākumi ar starptautiskajiem dalībniekiem, piemēram, ESAO ietvaros. Rīkojoties vienpusēji, pat ja ļoti ambiciozos nolūkos, nav reālu iespēju gūt panākumus, un papildus tam tiek apdraudēta Eiropas uzņēmumu konkurētspēja un nodarīts kaitējums Savienības ieguldījumu klimatam. [Gr. 12]

| (4e) | Lielāka pārredzamība, atklājot finanšu informāciju, ir izdevīga visām pusēm, jo nodokļu administrācijas būs efektīvākas, pilsoniskā sabiedrība tiks iesaistīta vairāk, darbinieki tiks informēti labāk un investori mazāk baidīsies riskēt. Papildus tam uzņēmumi gūs labumu, jo uzlabosies attiecības ar ieinteresētajām personām, kā rezultātā pieaugs stabilitāte un būs vieglāk iegūstams finansējums, jo riska profils būs precīzāks un uzlabosies reputācija. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(4e)

Lielāka pārredzamība, atklājot finanšu informāciju, ir izdevīga visām pusēm, jo nodokļu administrācijas būs efektīvākas, pilsoniskā sabiedrība tiks iesaistīta vairāk, darbinieki tiks informēti labāk un investori mazāk baidīsies riskēt. Papildus tam uzņēmumi gūs labumu, jo uzlabosies attiecības ar ieinteresētajām personām, kā rezultātā pieaugs stabilitāte un būs vieglāk iegūstams finansējums, jo riska profils būs precīzāks un uzlabosies reputācija. [Gr. 13]

| (5) | Papildus lielākai pārredzamībai, ko nodrošina pārskatu sniegšana nodokļu iestādēm par katru valsti atsevišķi,
  pastiprināta publiska kontrole pār tādu starptautisko uzņēmumu ienākuma nodokļiem, kas darbojas Savienībā, ir būtisks elements, lai pastiprinātu uzņēmumu

  sekmētu uzņēmumu pārskatatbildību un
  vēl vairāk lai veicinātu labklājību

  veicinātu sociālo
  atbildību,
  dotu ieguldījumu labklājībā
  , maksājot nodokļus, veicinātu taisnīgāku

  censtos panākt
  nodokļu
  taisnīgāku
  konkurenci Savienībā, izmantojot sabiedrības debates, kuras pamatojas uz plašāku informāciju, un atjaunotu sabiedrības uzticēšanos valstu nodokļu sistēmu taisnīgumam. Šādu publisku kontroli var panākt, izmantojot pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju, neatkarīgi no tā, kur starptautiskas grupas galvenais mātesuzņēmums veic darījumdarbību.
  Publiskā kontrole tomēr ir jāīsteno, nekaitējot Savienības ieguldījumu klimatam vai Savienības uzņēmumu konkurētspējai, īpaši to MVU konkurētspējai, kas ir definēti šajā direktīvā, un to uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu konkurētspējai, kas ir definēti Regulā (ES) 2015/1017
   (8)

  , — gan MVU, gan uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu būtu jāatbrīvo no pienākuma sniegt pārskatu, kas noteikts šajā direktīvā. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(5)

Papildus lielākai pārredzamībai, ko nodrošina pārskatu sniegšana nodokļu iestādēm par katru valsti atsevišķi,
  pastiprināta publiska kontrole pār tādu starptautisko uzņēmumu ienākuma nodokļiem, kas darbojas Savienībā, ir būtisks elements, lai pastiprinātu uzņēmumu

  sekmētu uzņēmumu pārskatatbildību un
  vēl vairāk lai veicinātu labklājību

  veicinātu sociālo
  atbildību,
  dotu ieguldījumu labklājībā
  , maksājot nodokļus, veicinātu taisnīgāku

  censtos panākt
  nodokļu
  taisnīgāku
  konkurenci Savienībā, izmantojot sabiedrības debates, kuras pamatojas uz plašāku informāciju, un atjaunotu sabiedrības uzticēšanos valstu nodokļu sistēmu taisnīgumam. Šādu publisku kontroli var panākt, izmantojot pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju, neatkarīgi no tā, kur starptautiskas grupas galvenais mātesuzņēmums veic darījumdarbību.
  Publiskā kontrole tomēr ir jāīsteno, nekaitējot Savienības ieguldījumu klimatam vai Savienības uzņēmumu konkurētspējai, īpaši to MVU konkurētspējai, kas ir definēti šajā direktīvā, un to uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu konkurētspējai, kas ir definēti Regulā (ES) 2015/1017
   (8)

  , — gan MVU, gan uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu būtu jāatbrīvo no pienākuma sniegt pārskatu, kas noteikts šajā direktīvā. [Gr. 14]

| (5a) | Komisija ir definējusi korporatīvo sociālu atbildību (KSA) kā uzņēmumu atbildību par savu ietekmi uz sabiedrību. KSA ir jāpārvalda pašiem uzņēmumiem. Publiskās iestādes var sniegt atbalstu, īstenojot atjautīgu brīvprātīgo pasākumu kompleksu un nepieciešamības gadījumā piemērojot arī papildu regulējumu. Uzņēmumi var kļūt sociāli atbildīgi vai nu, ievērojot tiesību normas, vai nu, savā darījumu stratēģijā un darbībā ņemot vērā sociālus, vides, ētiskus, patērētāju vai cilvēktiesību apsvērumus, vai arī darot abus vienlaikus. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(5a)

Komisija ir definējusi korporatīvo sociālu atbildību (KSA) kā uzņēmumu atbildību par savu ietekmi uz sabiedrību. KSA ir jāpārvalda pašiem uzņēmumiem. Publiskās iestādes var sniegt atbalstu, īstenojot atjautīgu brīvprātīgo pasākumu kompleksu un nepieciešamības gadījumā piemērojot arī papildu regulējumu. Uzņēmumi var kļūt sociāli atbildīgi vai nu, ievērojot tiesību normas, vai nu, savā darījumu stratēģijā un darbībā ņemot vērā sociālus, vides, ētiskus, patērētāju vai cilvēktiesību apsvērumus, vai arī darot abus vienlaikus. [Gr. 15]

| (6) | Sabiedrībai vajadzētu spēt sekot līdzi visām grupas darbībām, ja grupai ir konkrētas darījumdarbības vietas Savienībā. Attiecībā uz grupām, kuras veic darbības Savienībā, tikai izmantojot meitasuzņēmumus vai filiāles, meitasuzņēmumiem un filiālēm būtu jāpublicē un jādara pieejams galvenā mātesuzņēmuma pārskats. Taču, lai nodrošinātu proporcionalitāti un efektivitāti, pienākumam publicēt un darīt pieejamu pārskatu vajadzētu attiekties tikai uz vidēji lieliem vai lieliem meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai salīdzināma lieluma filiālēm, kas atvērtas dalībvalstī. Tāpēc Direktīvas 2013/34/ES darbības joma atbilstoši būtu jāattiecina arī uz filiālēm, kuras kādā dalībvalstī atvēris uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības.vai
  ārpus tās
  .
  Grupām, kuru darījumdarbības vieta atrodas Savienībā, būtu jāatbalsta Savienības īstenotie labas nodokļu pārvaldības principi. Starptautiskie uzņēmumi darbojas pasaules mērogā, un to korporatīvā uzvedība būtiski ietekmē jaunattīstības valstis. Ja šo valstu iedzīvotāji varētu iepazīties ar informāciju par uzņēmumiem katrā valstī atsevišķi, viņi un nodokļu administrācijas viņu valstīs varētu uzņēmumus uzraudzīt, novērtēt un saukt tos pie atbildības. Publiskojot minēto informāciju par katru nodokļu jurisdikciju, kurā darbojas starptautiskie uzņēmumi, Savienība uzlabotu savas attīstības politikas saskanību un ierobežotu iespējamās nodokļu apiešanas shēmas valstīs, kurās iekšējo resursu mobilizācija ir noteikta kā galvenā Savienības attīstības politikas sastāvdaļa. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(6)

Sabiedrībai vajadzētu spēt sekot līdzi visām grupas darbībām, ja grupai ir konkrētas darījumdarbības vietas Savienībā. Attiecībā uz grupām, kuras veic darbības Savienībā, tikai izmantojot meitasuzņēmumus vai filiāles, meitasuzņēmumiem un filiālēm būtu jāpublicē un jādara pieejams galvenā mātesuzņēmuma pārskats. Taču, lai nodrošinātu proporcionalitāti un efektivitāti, pienākumam publicēt un darīt pieejamu pārskatu vajadzētu attiekties tikai uz vidēji lieliem vai lieliem meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai salīdzināma lieluma filiālēm, kas atvērtas dalībvalstī. Tāpēc Direktīvas 2013/34/ES darbības joma atbilstoši būtu jāattiecina arī uz filiālēm, kuras kādā dalībvalstī atvēris uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības.vai
  ārpus tās
  .
  Grupām, kuru darījumdarbības vieta atrodas Savienībā, būtu jāatbalsta Savienības īstenotie labas nodokļu pārvaldības principi. Starptautiskie uzņēmumi darbojas pasaules mērogā, un to korporatīvā uzvedība būtiski ietekmē jaunattīstības valstis. Ja šo valstu iedzīvotāji varētu iepazīties ar informāciju par uzņēmumiem katrā valstī atsevišķi, viņi un nodokļu administrācijas viņu valstīs varētu uzņēmumus uzraudzīt, novērtēt un saukt tos pie atbildības. Publiskojot minēto informāciju par katru nodokļu jurisdikciju, kurā darbojas starptautiskie uzņēmumi, Savienība uzlabotu savas attīstības politikas saskanību un ierobežotu iespējamās nodokļu apiešanas shēmas valstīs, kurās iekšējo resursu mobilizācija ir noteikta kā galvenā Savienības attīstības politikas sastāvdaļa. [Gr. 16]

| (7) | Lai novērstu banku sektora pārskatu dubultu sniegšanu, galvenie mātesuzņēmumi, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (9) un kuri savā pārskatā, kas sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 89. pantu, iekļauj visas to darbības un visas konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauto saistīto uzņēmumu darbības, tostarp darbības, uz kurām neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (10) Trešās daļas 1. sadaļas 2. nodaļas noteikumi, būtu jāatbrīvo no pienākuma izpildīt pārskatu sniegšanas prasības, kuras paredzētas šajā direktīvā. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērstu banku sektora pārskatu dubultu sniegšanu, galvenie mātesuzņēmumi, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (9) un kuri savā pārskatā, kas sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 89. pantu, iekļauj visas to darbības un visas konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauto saistīto uzņēmumu darbības, tostarp darbības, uz kurām neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (10) Trešās daļas 1. sadaļas 2. nodaļas noteikumi, būtu jāatbrīvo no pienākuma izpildīt pārskatu sniegšanas prasības, kuras paredzētas šajā direktīvā.

| (8) | Ar pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju būtu jānodrošina informācija par visām darbībām, kuras veic uzņēmums vai visi saistītie uzņēmumi grupā, kuru kontrolē galvenais mātesuzņēmums. Informācijai

  Informācijā
  būtu jābūt balstītai uz

  jāatspoguļo
  BEPS 13. darbības pārskata specifikācijām

  specifikācijas
  , un tajā būtu jāietver vienīgi tie dati, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu efektīvu publisku kontroli un lai nodrošinātu to, ka informācijas atklāšana nerada nesamērīgus riskus vai negatīvu ietekmi
  , kas kaitētu attiecīgo uzņēmumu konkurētspējai vai radītu nepareizu priekšstatu par tiem
  . Ziņojumā būtu arī jāiekļauj īss apraksts par darbību veidu. Šādu aprakstu varētu veikt, pamatojoties uz kategorijām, kas paredzētas ESAO “Transfertcenu noteikšanas pamatnostādņu par dokumentāciju” V nodaļas III pielikuma 2. tabulā. Pārskatā būtu jāiekļauj vispārīgi skaidrojumi,
  tostarp gadījumos, kad
  ir vērojamas būtiskas atšķirības grupas līmenī starp uzkrāto nodokļu summām un samaksāto nodokļu summām, ņemot vērā atbilstošās summas par iepriekšējiem finanšu gadiem. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(8)

Ar pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju būtu jānodrošina informācija par visām darbībām, kuras veic uzņēmums vai visi saistītie uzņēmumi grupā, kuru kontrolē galvenais mātesuzņēmums. Informācijai

  Informācijā
  būtu jābūt balstītai uz

  jāatspoguļo
  BEPS 13. darbības pārskata specifikācijām

  specifikācijas
  , un tajā būtu jāietver vienīgi tie dati, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu efektīvu publisku kontroli un lai nodrošinātu to, ka informācijas atklāšana nerada nesamērīgus riskus vai negatīvu ietekmi
  , kas kaitētu attiecīgo uzņēmumu konkurētspējai vai radītu nepareizu priekšstatu par tiem
  . Ziņojumā būtu arī jāiekļauj īss apraksts par darbību veidu. Šādu aprakstu varētu veikt, pamatojoties uz kategorijām, kas paredzētas ESAO “Transfertcenu noteikšanas pamatnostādņu par dokumentāciju” V nodaļas III pielikuma 2. tabulā. Pārskatā būtu jāiekļauj vispārīgi skaidrojumi,
  tostarp gadījumos, kad
  ir vērojamas būtiskas atšķirības grupas līmenī starp uzkrāto nodokļu summām un samaksāto nodokļu summām, ņemot vērā atbilstošās summas par iepriekšējiem finanšu gadiem. [Gr. 17]

| (9) | Lai nodrošinātu tādu detalizācijas pakāpi, kas ļauj pilsoņiem labāk novērtēt starptautisku uzņēmumu ieguldījumu labklājības veicināšanā katrā dalībvalstī,
  jurisdikcijā
  ,
  kurā tie darbojas gan Savienībā, gan ārpus tās, nekaitējot minēto uzņēmuma konkurētspējai,
  informācija būtu jāsniedz dalībvalstu dalījumā. Turklāt informācija par starptautisku uzņēmumu darbībām būtu jāatspoguļo ļoti detalizēti arī par konkrētām nodokļu jurisdikcijām, kas rada īpašas problēmas. Par visām citām trešo valstu darbībām informācija būtu jāsniedz apkopotā veidā.
  griezumā. Pārskati par ienākuma nodokļa informāciju var tikt pareizi izprasti un izmantoti tikai tad, ja informāciju sniedz neapkopotā veidā — par katru nodokļu jurisdikciju atsevišķi. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu tādu detalizācijas pakāpi, kas ļauj pilsoņiem labāk novērtēt starptautisku uzņēmumu ieguldījumu labklājības veicināšanā katrā dalībvalstī,
  jurisdikcijā
  ,
  kurā tie darbojas gan Savienībā, gan ārpus tās, nekaitējot minēto uzņēmuma konkurētspējai,
  informācija būtu jāsniedz dalībvalstu dalījumā. Turklāt informācija par starptautisku uzņēmumu darbībām būtu jāatspoguļo ļoti detalizēti arī par konkrētām nodokļu jurisdikcijām, kas rada īpašas problēmas. Par visām citām trešo valstu darbībām informācija būtu jāsniedz apkopotā veidā.
  griezumā. Pārskati par ienākuma nodokļa informāciju var tikt pareizi izprasti un izmantoti tikai tad, ja informāciju sniedz neapkopotā veidā — par katru nodokļu jurisdikciju atsevišķi. [Gr. 18]

| (9a) | Ja atklājamo informāciju uzņēmumi varētu uzskatīt par komerciāli sensitīvu, tiem būtu jāvar pieprasīt atļauju informāciju pilnībā neatklāt, tās dalībvalsts kompetentai iestādei, kurā tie veic uzņēmējdarbību. Gadījumos, kad dalībvalstu kompetentā iestāde nav nodokļu iestāde, kompetento nodokļu iestādi iesaista lēmuma pieņemšanā. [Gr. 82] |
| --- | --- |

(9a)

Ja atklājamo informāciju uzņēmumi varētu uzskatīt par komerciāli sensitīvu, tiem būtu jāvar pieprasīt atļauju informāciju pilnībā neatklāt, tās dalībvalsts kompetentai iestādei, kurā tie veic uzņēmējdarbību. Gadījumos, kad dalībvalstu kompetentā iestāde nav nodokļu iestāde, kompetento nodokļu iestādi iesaista lēmuma pieņemšanā. [Gr. 82]

| (10) | Lai stiprinātu atbildību attiecībā pret trešām personām un nodrošinātu pienācīgu pārvaldību, galvenā mātesuzņēmuma, kas veic darījumdarbību Savienībā un kura pienākums ir sagatavot, publicēt un darīt pieejamu pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju, administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem vajadzētu būt kolektīvi atbildīgiem par šo pārskatu sniegšanas pienākumu izpildes nodrošināšanu. Ņemot vērā to, ka to meitasuzņēmumu administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un kurus kontrolē galvenais mātesuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, vai personai(-ām), kas ir atbildīgas par atklātības formalitāšu veikšanu par filiāli, var būt ierobežotas zināšanas par saturu, kas iekļauts pārskatā par ienākuma nodokļa informāciju, kuru sagatavojis galvenais mātesuzņēmums, būtu jāierobežo to atbildība saistībā ar pārskata par ienākuma nodokļa informāciju publicēšanu un to, ka tas tiek darīts pieejams. |
| --- | --- |

(10)

Lai stiprinātu atbildību attiecībā pret trešām personām un nodrošinātu pienācīgu pārvaldību, galvenā mātesuzņēmuma, kas veic darījumdarbību Savienībā un kura pienākums ir sagatavot, publicēt un darīt pieejamu pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju, administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem vajadzētu būt kolektīvi atbildīgiem par šo pārskatu sniegšanas pienākumu izpildes nodrošināšanu. Ņemot vērā to, ka to meitasuzņēmumu administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un kurus kontrolē galvenais mātesuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, vai personai(-ām), kas ir atbildīgas par atklātības formalitāšu veikšanu par filiāli, var būt ierobežotas zināšanas par saturu, kas iekļauts pārskatā par ienākuma nodokļa informāciju, kuru sagatavojis galvenais mātesuzņēmums, būtu jāierobežo to atbildība saistībā ar pārskata par ienākuma nodokļa informāciju publicēšanu un to, ka tas tiek darīts pieejams.

| (11) | Lai nodrošinātu, ka noteikumu neievērošanas gadījumi tiek atklāti sabiedrībai, obligātajam(-iem) revidentam(-iem) vai revīzijas uzņēmumam(-iem) būtu jāpārbauda, vai pārskats par ienākuma nodokļa informāciju ir iesniegts un noformēts saskaņā ar šīs direktīvas prasībām un darīts pieejams attiecīgā uzņēmuma tīmekļa vietnē vai saistītā uzņēmuma tīmekļa vietnē
  un vai publiskotā informācija saskan ar attiecīgā uzņēmuma revīzijā pārbaudīto finanšu informāciju par šajā direktīvā noteikto laikposmu
  . [Gr. 19] |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu, ka noteikumu neievērošanas gadījumi tiek atklāti sabiedrībai, obligātajam(-iem) revidentam(-iem) vai revīzijas uzņēmumam(-iem) būtu jāpārbauda, vai pārskats par ienākuma nodokļa informāciju ir iesniegts un noformēts saskaņā ar šīs direktīvas prasībām un darīts pieejams attiecīgā uzņēmuma tīmekļa vietnē vai saistītā uzņēmuma tīmekļa vietnē
  un vai publiskotā informācija saskan ar attiecīgā uzņēmuma revīzijā pārbaudīto finanšu informāciju par šajā direktīvā noteikto laikposmu
  . [Gr. 19]

| (11a) | Gadījumi, kad uzņēmumi un filiāles pārkāpj pārskata par ienākuma nodokļa informāciju sniegšanas prasības, par ko dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES tiek noteikts sods, ir jāreģistrē publiskā reģistrā, ko pārvalda Eiropas Komisija. Daži no soda veidiem cita starpā varētu būt administratīvie naudassodi vai aizliegums piedalīties publiskā iepirkuma konkursos un saņemt Savienības struktūrfondu finansējumu. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(11a)

Gadījumi, kad uzņēmumi un filiāles pārkāpj pārskata par ienākuma nodokļa informāciju sniegšanas prasības, par ko dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES tiek noteikts sods, ir jāreģistrē publiskā reģistrā, ko pārvalda Eiropas Komisija. Daži no soda veidiem cita starpā varētu būt administratīvie naudassodi vai aizliegums piedalīties publiskā iepirkuma konkursos un saņemt Savienības struktūrfondu finansējumu. [Gr. 20]

| (12) | Šīs direktīvas mērķis ir vairot pārredzamību un uzlabot publisko kontroli par uzņēmumu ienākuma nodokli, pielāgojot spēkā esošo tiesisko regulējumu, kas attiecas uz sabiedrībām un uzņēmumiem uzliktajiem pienākumiem attiecībā uz pārskatu publicēšanu, lai LESD 50. panta 2. punkta g) apakšpunkta nozīmē aizsargātu dalībnieku un trešo personu intereses. Kā Tiesa nolēma Lietā C-97/96 Verband deutscher Daihatsu-Händler (11), LESD 50. panta 2. punkta g) apakšpunkts attiecas uz vajadzību aizsargāt “trešo personu” intereses kopumā, nenošķirot vai neizslēdzot kādu kategoriju, uz ko attiecas minētā termina darbības joma. Turklāt mērķi panākt brīvību veikt uzņēmējdarbību, kas vispārīgi ir piešķirta iestādēm ar LESD 50. panta 1. punktu, nevar ierobežot ar LESD 50. panta 2. punkta noteikumiem. Ņemot vērā to, ka šī direktīva neskar nodokļu saskaņošanu, bet tikai pienākumus publiskot pārskatus par ienākuma nodokļa informāciju, LESD 50. panta 1. punkts ir atbilstošs juridiskais pamats. |
| --- | --- |

(12)

Šīs direktīvas mērķis ir vairot pārredzamību un uzlabot publisko kontroli par uzņēmumu ienākuma nodokli, pielāgojot spēkā esošo tiesisko regulējumu, kas attiecas uz sabiedrībām un uzņēmumiem uzliktajiem pienākumiem attiecībā uz pārskatu publicēšanu, lai LESD 50. panta 2. punkta g) apakšpunkta nozīmē aizsargātu dalībnieku un trešo personu intereses. Kā Tiesa nolēma Lietā C-97/96 Verband deutscher Daihatsu-Händler (11), LESD 50. panta 2. punkta g) apakšpunkts attiecas uz vajadzību aizsargāt “trešo personu” intereses kopumā, nenošķirot vai neizslēdzot kādu kategoriju, uz ko attiecas minētā termina darbības joma. Turklāt mērķi panākt brīvību veikt uzņēmējdarbību, kas vispārīgi ir piešķirta iestādēm ar LESD 50. panta 1. punktu, nevar ierobežot ar LESD 50. panta 2. punkta noteikumiem. Ņemot vērā to, ka šī direktīva neskar nodokļu saskaņošanu, bet tikai pienākumus publiskot pārskatus par ienākuma nodokļa informāciju, LESD 50. panta 1. punkts ir atbilstošs juridiskais pamats.

| (13) | Lai noteiktu konkrētas nodokļu jurisdikcijas, par kurām būtu jāparāda ļoti detalizēta informācija, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz tāda kopīga Savienības saraksta sagatavošanu, kurā iekļautas šīs nodokļu jurisdikcijas. Šis saraksts jāsagatavo, balstoties uz konkrētiem kritērijiem, kas noteikti, pamatojoties uz 1. pielikumu Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai (COM (2016)0024). Īpaši svarīgi ir tas, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī, un ka minētajām apspriedēm jānotiek saskaņā ar principiem, kas noteikti Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu, ko apstiprinājis Eiropas Parlaments, Padome un Komisija un kas vēl oficiāli jāparaksta. Jo īpaši lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas piedalīties deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome saņem visus dokumentus vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un to ekspertiem sistemātiski ir iespēja piedalīties to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēs, kas nodarbojas ar deleģēto aktu sagatavošanu. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(13)

Lai noteiktu konkrētas nodokļu jurisdikcijas, par kurām būtu jāparāda ļoti detalizēta informācija, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz tāda kopīga Savienības saraksta sagatavošanu, kurā iekļautas šīs nodokļu jurisdikcijas. Šis saraksts jāsagatavo, balstoties uz konkrētiem kritērijiem, kas noteikti, pamatojoties uz 1. pielikumu Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai (COM (2016)0024). Īpaši svarīgi ir tas, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī, un ka minētajām apspriedēm jānotiek saskaņā ar principiem, kas noteikti Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu, ko apstiprinājis Eiropas Parlaments, Padome un Komisija un kas vēl oficiāli jāparaksta. Jo īpaši lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas piedalīties deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome saņem visus dokumentus vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un to ekspertiem sistemātiski ir iespēja piedalīties to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēs, kas nodarbojas ar deleģēto aktu sagatavošanu. [Gr. 21]

| (13a) | Lai nodrošinātu Direktīvas 2013/34/ES 48.b panta 1., 3., 4. un 6. punkta un 48.c panta 5. punkta piemērošanas vienādus nosacījumus, arī īstenošanas tiesības būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011
   (12)
  . [Gr. 22] |
| --- | --- |

(13a)

Lai nodrošinātu Direktīvas 2013/34/ES 48.b panta 1., 3., 4. un 6. punkta un 48.c panta 5. punkta piemērošanas vienādus nosacījumus, arī īstenošanas tiesības būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011
   (12)
  . [Gr. 22]

| (14) | Tā kā šīs direktīvas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.
  Tāpēc Savienības darbība ir pamatota, lai ņemtu vērā pārrobežu dimensiju, ja ir vērojama agresīva nodokļu plānošana un vienošanās par transfertcenu noteikšanu. Šī iniciatīva, nekaitējot Savienības konkurētspējai, ir atbilde uz ieinteresēto personu paustajām bažām par vajadzību novērst vienotā tirgus darbības traucējumus. Tai nevajadzētu radīt pārmērīgu administratīvo slogu uzņēmumiem, papildu nodokļu konfliktus vai dubultas aplikšanas ar nodokļiem risku.
  Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai
  , — vismaz, lai panāktu lielāku pārredzamību
  . [Gr. 23] |
| --- | --- |

(14)

Tā kā šīs direktīvas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.
  Tāpēc Savienības darbība ir pamatota, lai ņemtu vērā pārrobežu dimensiju, ja ir vērojama agresīva nodokļu plānošana un vienošanās par transfertcenu noteikšanu. Šī iniciatīva, nekaitējot Savienības konkurētspējai, ir atbilde uz ieinteresēto personu paustajām bažām par vajadzību novērst vienotā tirgus darbības traucējumus. Tai nevajadzētu radīt pārmērīgu administratīvo slogu uzņēmumiem, papildu nodokļu konfliktus vai dubultas aplikšanas ar nodokļiem risku.
  Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai
  , — vismaz, lai panāktu lielāku pārredzamību
  . [Gr. 23]

| (15) | Kopumā saskaņā ar šo direktīvu sniegtās informācijas apmērs ir samērīgs ar izvirzītajiem mērķiem, proti, uzlabot publisko pārredzamību un publisko kontroli. Tādēļ ir pamats uzskatīt, ka
  šajā direktīvā
  ir
  respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(15)

Kopumā saskaņā ar šo direktīvu sniegtās informācijas apmērs ir samērīgs ar izvirzītajiem mērķiem, proti, uzlabot publisko pārredzamību un publisko kontroli. Tādēļ ir pamats uzskatīt, ka
  šajā direktīvā
  ir
  respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. [Gr. 24]

| (16) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (13) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros
  ir
  paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts pieņemtos transponēšanas instrumentos
  , piemēram, izstrādājot salīdzinošu tabulu
  . Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs šādu dokumentu nosūtīšanu uzskata par pamatotu
  , lai sasniegtu šīs direktīvas mērķi un novērstu nepilnības un nekonsekvenci, kas var tikt pieļautas, dalībvalstīm īstenojot savus tiesību aktus
  . [Gr. 25] |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (13) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros
  ir
  paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts pieņemtos transponēšanas instrumentos
  , piemēram, izstrādājot salīdzinošu tabulu
  . Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs šādu dokumentu nosūtīšanu uzskata par pamatotu
  , lai sasniegtu šīs direktīvas mērķi un novērstu nepilnības un nekonsekvenci, kas var tikt pieļautas, dalībvalstīm īstenojot savus tiesību aktus
  . [Gr. 25]

| (17) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2013/34/ES, |
| --- | --- |

(17)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2013/34/ES,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 2013/34/ES

Direktīvu 2013/34/ES groza šādi:

| (1) | direktīvas 1. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

  “1.a   Koordinācijas pasākumus, kas paredzēti 2., 48.a līdz 48.g un 51. pantā, piemēro arī dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem attiecībā uz filiālēm, kuras dalībvalstī atvēris uzņēmums, kuru nereglamentē dalībvalsts tiesību akti, bet kura juridiskā forma ir salīdzināma ar I pielikumā uzskaitītajiem uzņēmumu veidiem.”; |
| --- | --- |

(1)

direktīvas 1. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a   Koordinācijas pasākumus, kas paredzēti 2., 48.a līdz 48.g un 51. pantā, piemēro arī dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem attiecībā uz filiālēm, kuras dalībvalstī atvēris uzņēmums, kuru nereglamentē dalībvalsts tiesību akti, bet kura juridiskā forma ir salīdzināma ar I pielikumā uzskaitītajiem uzņēmumu veidiem.”;

| (2) | direktīvā iekļauj šādu 10.a nodaļu:
  “10.a nodaļa
  Pārskats par ienākuma nodokļa informāciju

  48.a pants
  Definīcijas saistībā ar pārskata sniegšanu par ienākuma nodokļa informāciju
  Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:






  (1) | “galvenais mātesuzņēmums” ir uzņēmums, kas sagatavo lielākās uzņēmumu vienības konsolidētos finanšu pārskatus; |
| --- | --- | --- |

(2)

direktīvā iekļauj šādu 10.a nodaļu:

“10.a nodaļa

Pārskats par ienākuma nodokļa informāciju

48.a pants

Definīcijas saistībā ar pārskata sniegšanu par ienākuma nodokļa informāciju

Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:

(1)

“galvenais mātesuzņēmums” ir uzņēmums, kas sagatavo lielākās uzņēmumu vienības konsolidētos finanšu pārskatus;

| (2) | “konsolidētie finanšu pārskati” ir finanšu pārskati, kurus sagatavo tādas grupas mātesuzņēmums, kurā aktīvi, saistības, pašu kapitāls, ienākumi un izdevumi tiek parādīti kā vienotas ekonomiskās vienības aktīvi, saistības, pašu kapitāls, ienākumi un izdevumi; |
| --- | --- |

(2)

“konsolidētie finanšu pārskati” ir finanšu pārskati, kurus sagatavo tādas grupas mātesuzņēmums, kurā aktīvi, saistības, pašu kapitāls, ienākumi un izdevumi tiek parādīti kā vienotas ekonomiskās vienības aktīvi, saistības, pašu kapitāls, ienākumi un izdevumi;

| (3) | “nodokļu jurisdikcija” ir valsts vai arī nevalstiska jurisdikcija, kurai ir fiskāla autonomija attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli. |
| --- | --- |

(3)

“nodokļu jurisdikcija” ir valsts vai arī nevalstiska jurisdikcija, kurai ir fiskāla autonomija attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli.

48.b pants

Uzņēmumi un filiāles, kam pieprasa sniegt pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju

1.   Dalībvalstis pieprasa, lai galvenie mātesuzņēmumi, kuru darbību reglamentē to valstu tiesību akti un kuru konsolidētais neto apgrozījums pārsniedz EUR 750 000 000, kā arī uzņēmumi, kuru darbību reglamentē to valstu tiesību akti un kuri nav saistīti uzņēmumi, un kuru neto apgrozījums pārsniedz EUR 750 000 000, katru gadu sagatavotu un publicētu

  bez maksas darītu publiski pieejamu
  pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju. [Gr. 26]

Pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju
  publisko, izmantojot vienotu paraugu, kas bez maksas ir pieejams atvērto datu formātā, un
  dara publiski pieejamu uzņēmuma tīmekļa vietnē tā publicēšanas dienā
  vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām. Tajā pašā dienā uzņēmums minēto pārskatu iesniedz arī publiskā reģistrā, ko pārvalda Komisija
  .

Dalībvalstis nepiemēro noteikumus, kas ir paredzēti šajā punktā, ja šādi uzņēmumi uzņēmējdarbību veic tikai vienas dalībvalsts teritorijā un nevienā citā nodokļu jurisdikcijā. [Gr. 27]

2.   Dalībvalstis nepiemēro noteikumus, kas noteikti šā panta 1. punktā, galvenajiem mātesuzņēmumiem, ja uz šādiem uzņēmumiem vai to saistītajiem uzņēmumiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (*1) 89. pants un tie pārskatā par katru valsti atsevišķi ietver informāciju par visām darbībām, ko veic visi saistītie uzņēmumi, kas iekļauti minēto galveno mātesuzņēmumu konsolidētajā finanšu pārskatā.

3.   Dalībvalstis pieprasa, lai vidējie un lielie meitasuzņēmumi, kas minēti 3. panta 3. un 4. punktā un kurus reglamentē to valstu tiesību akti un kontrolē galvenais mātesuzņēmums, kura konsolidētais neto apgrozījums
  par vienu finanšu gadu saskaņā ar šā mātesuzņēmuma bilanci
  pārsniedz EUR 750 000 000 un kuru nereglamentē dalībvalsts tiesību akti, katru gadu publicētu minētā galvenā mātesuzņēmuma pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju. [Gr. 28]

Pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju dara publiski pieejamu tā publicēšanas dienā

  publisko, izmantojot vienotu paraugu, kas bez maksas ir pieejams atvērto datu formātā, un dara publiski pieejamu
  meitasuzņēmuma tīmekļa vietnē vai saistītā uzņēmuma tīmekļa vietnē
  tā publicēšanas dienā vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām. Tajā pašā dienā uzņēmums minēto pārskatu iesniedz arī publiskā reģistrā, ko pārvalda Komisija
  . [Gr. 29]

4.   Dalībvalstis pieprasa, lai filiāles, kuras to teritorijā atvēris uzņēmums, kuru nereglamentē dalībvalsts tiesību akti, katru gadu publicētu
  un darītu pieejamu bez maksas
  šā panta 5. punkta a) apakšpunktā minētā galvenā mātesuzņēmuma pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju. [Gr. 30]

Pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju dara publiski pieejamu tā publicēšanas dienā

  publisko, izmantojot vienotu paraugu, kas bez maksas ir pieejams atvērto datu formātā, un dara publiski pieejamu
  filiāles tīmekļa vietnē vai saistītā uzņēmuma tīmekļa vietnē
  tā publicēšanas dienā vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām. Tajā pašā dienā uzņēmums minēto pārskatu iesniedz arī publiskā reģistrā, ko pārvalda Komisija
  . [Gr. 31]

Dalībvalstis piemēro šā punkta pirmo daļu tikai tām filiālēm, kuru neto apgrozījums pārsniedz neto apgrozījuma robežvērtību, kas noteikta katras dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar 3. panta 2. punktu.

5.   Dalībvalstis piemēro 4. punktā izklāstītos noteikumus filiālei tikai tad, ja ir ievēroti šādi kritēriji:

| a) | uzņēmums, kurš atvēris filiāli, ir tādas grupas saistīts uzņēmums, kuru kontrolē galvenais mātesuzņēmums, kuru nereglamentē dalībvalsts tiesību akti un kura konsolidētais neto apgrozījums
  saskaņā ar šā mātesuzņēmuma bilanci
  pārsniedz EUR 750 000 000, vai uzņēmums, kas nav saistīts un kura neto apgrozījums pārsniedz EUR 750 000 000; [Gr. 32] |
| --- | --- |

a)

uzņēmums, kurš atvēris filiāli, ir tādas grupas saistīts uzņēmums, kuru kontrolē galvenais mātesuzņēmums, kuru nereglamentē dalībvalsts tiesību akti un kura konsolidētais neto apgrozījums
  saskaņā ar šā mātesuzņēmuma bilanci
  pārsniedz EUR 750 000 000, vai uzņēmums, kas nav saistīts un kura neto apgrozījums pārsniedz EUR 750 000 000; [Gr. 32]

| b) | galvenajam mātesuzņēmumam, kas minēts a) apakšpunktā, nav vidēja

  3. punktā minētā vidējā
  vai liela

  lielā
  meitasuzņēmuma, kā tas minēts 3. punktā

  kuram jau ir jāpilda pārskata sniegšanas pienākumi
  . [Gr. 33] |
| --- | --- |

b)

galvenajam mātesuzņēmumam, kas minēts a) apakšpunktā, nav vidēja

  3. punktā minētā vidējā
  vai liela

  lielā
  meitasuzņēmuma, kā tas minēts 3. punktā

  kuram jau ir jāpilda pārskata sniegšanas pienākumi
  . [Gr. 33]

6.   Dalībvalstis nepiemēro noteikumus, kas izklāstīti šā panta 3. un 4. punktā, ja pārskats par ienākuma nodokļa informāciju, kas sagatavots saskaņā ar 48.c pantu, ir darīts publiski pieejams tāda galvenā mātesuzņēmuma tīmekļa vietnē, kuru nereglamentē dalībvalsts tiesību akti, pamatotā laikposmā, kas nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma, un ja pārskatā norādīts tā atsevišķā meitasuzņēmuma vai atsevišķās filiāles nosaukums un juridiskā adrese, kuru reglamentē dalībvalsts tiesību akti un kas ir publicējusi pārskatu saskaņā ar 48.d panta 1. punktu.

7.   Dalībvalsts pieprasa, lai meitasuzņēmumi vai filiāles, uz kurām neattiecas 3. un 4. punkta noteikumi, publicētu un darītu pieejamu pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju, ja šādi meitasuzņēmumi vai filiāles ir izveidotas ar mērķi izvairīties no pārskatu sniegšanas prasībām, kas noteiktas šajā nodaļā.

7.a
     
  Dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro par savu valūtu, nacionālās valūtas apjomu, kas būtu līdzvērtīgs 1., 3. un 5. punktā noteiktajam apjomam, nosaka, piemērojot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto maiņas kursu, kurš kļūst oficiāls šīs nodaļas spēkā stāšanās dienā. [Gr. 34]

48.c pants

Pārskata par ienākuma nodokļa informāciju saturs

1.   Pārskatā par ienākuma nodokļa informāciju ietver informāciju, kas attiecas uz visām uzņēmuma un galvenā mātesuzņēmuma darbībām, tostarp to visu saistīto uzņēmumu darbībām, kas konsolidēti finanšu pārskatā par attiecīgo finanšu gadu.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā informācijā

  minēto informāciju sniedz, izmantojot vienotu paraugu, un tajā
  iekļauj šādas ziņas
  par katru nodokļu jurisdikciju atsevišķi
  : [Gr. 35]

| a) | galvenā uzņēmuma nosaukums un attiecīgos gadījumos visu tā meitasuzņēmumu saraksts,
  īss
  to
  darbību veida
  apraksts un to attiecīgā ģeogrāfiskās atrašanās vieta
  ; [Gr. 36] |
| --- | --- |

a)

galvenā uzņēmuma nosaukums un attiecīgos gadījumos visu tā meitasuzņēmumu saraksts,
  īss
  to
  darbību veida
  apraksts un to attiecīgā ģeogrāfiskās atrašanās vieta
  ; [Gr. 36]

| b) | darbinieku skaits
  , kas ir izteikts pilnas slodzes ekvivalentos
  ; [Gr. 37] |
| --- | --- |

b)

darbinieku skaits
  , kas ir izteikts pilnas slodzes ekvivalentos
  ; [Gr. 37]

| ba) | pamatlīdzekļi, kas nav nauda vai tās ekvivalenti; [Gr. 38] |
| --- | --- |

ba)

pamatlīdzekļi, kas nav nauda vai tās ekvivalenti; [Gr. 38]

| c) | neto apgrozījuma summa, ietverot
  atšķirību starp
  apgrozījumu ar saistītajām
  personām un apgrozījumu ar nesaistītajām
  personām; [Gr. 39] |
| --- | --- |

c)

neto apgrozījuma summa, ietverot
  atšķirību starp
  apgrozījumu ar saistītajām
  personām un apgrozījumu ar nesaistītajām
  personām; [Gr. 39]

| d) | peļņas vai zaudējumu summa pirms ienākuma nodokļa; |
| --- | --- |

d)

peļņas vai zaudējumu summa pirms ienākuma nodokļa;

| e) | uzkrātā ienākuma nodokļa summa (kārtējais gads), kas ir kārtējie nodokļa izdevumi par ar nodokli apliekamo peļņu vai zaudējumiem, kurus attiecīgajā finanšu gadā atzinuši uzņēmumi un filiāles, kas ir rezidenti nodokļu vajadzībām attiecīgajā nodokļu jurisdikcijā; |
| --- | --- |

e)

uzkrātā ienākuma nodokļa summa (kārtējais gads), kas ir kārtējie nodokļa izdevumi par ar nodokli apliekamo peļņu vai zaudējumiem, kurus attiecīgajā finanšu gadā atzinuši uzņēmumi un filiāles, kas ir rezidenti nodokļu vajadzībām attiecīgajā nodokļu jurisdikcijā;

| f) | samaksātā ienākuma nodokļa summa ir ienākuma nodokļa summa, kuru attiecīgajā finanšu gadā samaksājuši uzņēmumi un filiāles, kas ir rezidenti nodokļu vajadzībām attiecīgajā nodokļu jurisdikcijā; un |
| --- | --- |

f)

samaksātā ienākuma nodokļa summa ir ienākuma nodokļa summa, kuru attiecīgajā finanšu gadā samaksājuši uzņēmumi un filiāles, kas ir rezidenti nodokļu vajadzībām attiecīgajā nodokļu jurisdikcijā; un

| g) | uzkrātās peļņas summa; |
| --- | --- |

g)

uzkrātās peļņas summa;

| ga) | pamatkapitāls; [Gr. 40] |
| --- | --- |

ga)

pamatkapitāls; [Gr. 40]

| gb) | izsmeļošas ziņas par saņemtām publiskām subsīdijām un visiem ziedojumiem, kas ir veikti politiķiem, politiskām organizācijām vai politiskiem nodibinājumiem; [Gr. 65] |
| --- | --- |

gb)

izsmeļošas ziņas par saņemtām publiskām subsīdijām un visiem ziedojumiem, kas ir veikti politiķiem, politiskām organizācijām vai politiskiem nodibinājumiem; [Gr. 65]

| gc) | tas, vai uzņēmumiem, meitasuzņēumumiem vai filiālēm ir piešķirtas nodokļu privilēģijas saskaņā ar “patentlodziņa” režīmu vai līdzvērtīgiem režīmiem. [Gr. 41] |
| --- | --- |

gc)

tas, vai uzņēmumiem, meitasuzņēumumiem vai filiālēm ir piešķirtas nodokļu privilēģijas saskaņā ar “patentlodziņa” režīmu vai līdzvērtīgiem režīmiem. [Gr. 41]

Pirmās daļas e) apakšpunkta vajadzībām kārtējie nodokļa izdevumi attiecas tikai uz uzņēmuma darbībām kārtējā finanšu gadā un neietver atliktos nodokļus vai uzkrājumus neskaidrām nodokļu saistībām.

3.   Pārskatā norāda 2. punktā minēto informāciju par katru dalībvalsti atsevišķi. Ja dalībvalstī ietilpst vairākas nodokļu jurisdikcijas, informāciju apvieno dalībvalsts līmenī

  sniedz par katru nodokļu jurisdikciju atsevišķi. [Gr. 42]

Pārskatā norāda informāciju, kas minēta šā panta 2. punktā, arī atsevišķi par katru nodokļu jurisdikciju, kura iepriekšējā finanšu gada beigās ir minēta konkrēto nodokļu jurisdikciju kopīgajā

  ārpus
  Savienības sarakstā, kas sagatavots saskaņā ar 48.g pantu, izņemot gadījumus, kad, ievērojot turpmāk 48.e pantā minēto atbildību, pārskatā skaidri apstiprināts, ka grupas saistītie uzņēmumi, kurus reglamentē šādas nodokļu jurisdikcijas tiesību akti, tieši neveic darījumus ar tās pašas grupas saistītajiem uzņēmumiem, kurus reglamentē kādas dalībvalsts tiesību akti.
  [Gr. 43]

Pārskatā apkopotā veidā norāda 2. punktā minēto informāciju par citām nodokļu jurisdikcijām. [Gr. 44]

Lai aizsargātu komerciāli sensitīvu informāciju un nodrošinātu godīgu konkurenci, dalībvalstis drīkst vienu vai vairākas šajā pantā uzskaitītās konkrētās ziņas par darbību vienā vai vairākās konkrētās nodokļu jurisdikcijās uz laiku pārskatā neiekļaut, ja tās pēc sava rakstura ir tādas, ka to atklāšana nopietni kaitētu to uzņēmumu komerciālajam stāvoklim, kuri ir minēti 48.b panta 1. punktā un 48.b panta 3. punktā un uz kuriem minētās ziņas attiecas. Neiekļaušana neizslēdz godīgu un taisnīgu priekšstatu par attiecīgā uzņēmuma nodokļu stāvokli. Uz neiekļaušanu norāda pārskatā, pievienojot pienācīgi pamatotu neiekļaušanas izskaidrojumu par katru nodokļu jurisdikciju un nosaucot attiecīgo nodokļu jurisdikciju vai attiecīgās nodokļu jurisdikcijas.. [Gr. 83]

Dalībvalstis šādu neiekļaušanu reglamentē tā, ka neiekļaušanas nolūkā ir jāsaņem attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes atļauja. Uzņēmums katru gadu ar lūgumu izsniegt jaunu atļauju vēršas pie kompetentās iestādes, kura pieņems lēmumu, pamatojoties uz jaunu situācijas novērtējumu. Gadījumā, ja neiekļautā informācija vairs neatbilst 3.a daļā noteiktajām prasībām, to nekavējoties dara publiski pieejamu. Sākot ar dienu, kad neiekļaušanas periods vairs nav spēkā, uzņēmums ar atpakaļejošu datumu pilnībā atklāj arī informāciju, kas ir jāizsaka kā aritmētiskais vidējais lielums un kas ir jādara zināma saskaņā ar šo pantu par iepriekšējiem gadiem, kuru laikā minētā informācija nav sniegta.. [Gr. 69/rev]

Dalībvalstis informē Komisiju par šādas pagaidu atkāpes atļaušanu un konfidenciālā veidā tai nosūta neiekļauto informāciju, pievienojot izsmeļošu skaidrojumu par piešķirto atkāpi. Katru gadu Komisija savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumus, kurus tā ir saņēmusi no dalībvalstīm, un paskaidrojumus, kas tiek sniegti saskaņā ar 3.a daļu. [Gr. 47]

Komisija pārbauda, vai 3.a daļā paredzētās prasības tiek ievērotas pienācīgi, un uzrauga to, kā šīs dalībvalstu atļautās pagaidu atkāpes tiek izmantotas. [Gr. 48]

Ja Komisija secina, ka pēc tam, kad ir veikts tās informācijas novērtējums, kas ir saņemta saskaņā ar 3.c daļu, 3.a daļā noteiktā prasība izpildīta nav, attiecīgais uzņēmums nekavējoties šo informāciju dara publiski pieejamu. Sākot ar dienu, kad neiekļaušanas periods vairs nav spēkā, uzņēmums ar atpakaļejošu datumu pilnībā atklāj arī informāciju, kas ir jāizsaka kā aritmētiskais vidējais lielums un kas ir jādara zināma saskaņā ar šo pantu par iepriekšējiem gadiem, kuru laikā minētā informācija nav sniegta. [Gr. 70/rev]

Komisija, pieņemot deleģēto aktu, pieņem pamatnostādnes, ar kuru palīdzību dalībvalstis definē gadījumus, kuros informācijas publicēšana tiek uzskatīta par tādu, kas ievērojami kaitē to uzņēmumu komerciālajam stāvoklim, uz kuriem tā attiecas. [Gr. 50]

Informāciju attiecina uz katru attiecīgo nodokļu jurisdikciju, pamatojoties uz konkrētas darījumdarbības vietas vai pastāvīgas darījumdarbības esību, kas izriet no grupas darbībām un kas var radīt ienākuma nodokļa saistības minētajā nodokļu jurisdikcijā.

Ja vairāku saistītu uzņēmumu darbības var radīt nodokļu saistības vienā nodokļu jurisdikcijā, informācija, kuru attiecina uz minēto nodokļu jurisdikciju, ir informācijas summa par šādām katra saistītā uzņēmuma un to filiāļu darbībām minētajā nodokļu jurisdikcijā.

Informāciju par konkrētu darbību neattiecina vienlaicīgi vairāk kā uz vienu nodokļu jurisdikciju.

4.   Pārskatā grupas līmenī iekļauj vispārīgu informāciju, kurā tiek paskaidrotas būtiskas atšķirības starp summām, kas atklātas saskaņā ar 2. punkta e) un f) apakšpunktu (ja tādas ir), vajadzības gadījumā ņemot vērā atbilstošās summas par iepriekšējiem finanšu gadiem.

5.   Pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju publicē

  publisko, izmantojot vienotu paraugu, kas bez maksas ir pieejams atvērto datu formātā,
  un dara
  publiski
  pieejamu
  meitasuzņēmuma
  tīmekļa vietnē
  vai saistītā uzņēmuma tīmekļa vietnē tā publicēšanas dienā
  vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām.
  Tajā pašā dienā uzņēmums minēto pārskatu iesniedz arī publiskā reģistrā, ko pārvalda Eiropas Komisija
  . [Gr. 51]

6.   Valūta, kuru izmanto pārskatā par ienākuma nodokļa informāciju, ir valūta, kurā sagatavoti konsolidētie finanšu pārskati. Dalībvalstis neprasa, lai šis pārskats tiktu publicēts citā valūtā, kas nav valūta, kura izmantota finanšu pārskatos.

7.   Ja dalībvalstis nav ieviesušas euro, 48.b panta 1. punktā minēto robežvērtību konvertē valsts valūtā, izmantojot valūtas maiņas kursu, kas ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena] publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un palielinot vai samazinot to par ne vairāk kā 5 %, lai iegūtu apaļu summu valsts valūtā.

Robežvērtības, kas minētas 48.b panta 3. un 4. punktā, konvertē visu attiecīgo trešo valstu valūtu līdzvērtīgā summā, izmantojot valūtas maiņas kursu ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena], kas noapaļots līdz tuvākajam tūkstotim.

48.d pants

Publicēšana un pieejamība

1.   Pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju publicē, kā noteikts katras dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar Direktīvas 2009/101/EK 2. nodaļu, kopā ar dokumentiem, kas minēti šīs direktīvas 30. panta 1. punktā, un attiecīgā gadījumā — kopā ar grāmatvedības dokumentiem, kas minēti 9. pantā Padomes Direktīvā 89/666/EEK (*2).

2.   Pārskats, kas minēts 48.b panta 1., 3., 4. un 6. punktā, ir pieejams tīmekļa vietnē vismaz piecus gadus pēc kārtas.

48.e pants

Atbildība sagatavot, publicēt un darīt pieejamu pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju

1.   
  Lai stiprinātu pārskatatbildību iepretim trešām personām un garantētu pienācīgu pārvaldību,
  dalībvalstis nodrošina, ka 48.b panta 1. punktā minētā galvenā mātesuzņēmuma administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem, kas darbojas atbilstīgi pilnvarām, kuras tiem piešķirtas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ir kolektīva atbildība nodrošināt, lai pārskats par ienākuma nodokļa informāciju tiktu sagatavots, publicēts un darīts pieejams saskaņā ar 48.b, 48.c un 48.d pantu. [Gr. 52]

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka šīs direktīvas 48.b panta 3. punktā minēto meitasuzņēmumu administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem un personai(-ām), kas ir norīkota(-as) veikt Direktīvas 89/666/EEK 13. pantā paredzētās atklātības formalitātes attiecībā uz filiāli, kas minēta šīs direktīvas 48.b panta 4. punktā, darbojoties atbilstīgi pilnvarām, kas tiem piešķirtas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ir kolektīva atbildība nodrošināt, ka atbilstoši to rīcībā esošām zināšanām un prasmei pārskats par ienākuma nodokļa informāciju ir sagatavots, publicēts un darīts pieejams saskaņā ar 48.b, 48.c un 48.d pantu.

48.f pants

Neatkarīga pārbaude

Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad saistīta uzņēmuma finanšu pārskatu revīziju veic viens vai vairāki obligātie revidenti vai revīzijas uzņēmumi saskaņā ar 34. panta 1. punktu, obligātais(-ie) revidents(-i) vai revīzijas uzņēmums(-i) pārbauda arī to, vai pārskats par ienākuma nodokļa informāciju ir sniegts un darīts pieejams saskaņā ar 48.b, 48.c un 48.d pantu. Obligātais(-ie) revidents(-i) vai revīzijas uzņēmums(-i) norāda revīzijas ziņojumā, ja pārskats par ienākuma nodokļa informāciju nav sniegts vai darīts pieejams saskaņā ar minētajiem pantiem.

48.g pants

Konkrētu nodokļu jurisdikciju kopīgs Savienības saraksts

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai izveidotu konkrētu nodokļu jurisdikciju kopīgu Savienības sarakstu. Minētais saraksts pamatojas uz novērtējumu par nodokļu jurisdikcijām, kas neatbilst šādiem kritērijiem:

| (1) | pārredzamība un informācijas apmaiņa, tostarp informācijas apmaiņa pēc pieprasījuma un automātiska informācijas apmaiņa par finanšu konta informāciju; |
| --- | --- |

(1)

pārredzamība un informācijas apmaiņa, tostarp informācijas apmaiņa pēc pieprasījuma un automātiska informācijas apmaiņa par finanšu konta informāciju;

| (2) | taisnīgāka konkurence nodokļu jomā; |
| --- | --- |

(2)

taisnīgāka konkurence nodokļu jomā;

| (3) | G20 valstu un ESAO noteiktie standarti; |
| --- | --- |

(3)

G20 valstu un ESAO noteiktie standarti;

| (4) | citi attiecīgie standarti, tostarp Finanšu darījumu darba grupas noteiktie starptautiskie standarti.

  Komisija regulāri pārskata un vajadzības gadījumā groza sarakstu, lai ņemtu vērā jaunus apstākļus.
  [Gr. 53] |
| --- | --- |

(4)

citi attiecīgie standarti, tostarp Finanšu darījumu darba grupas noteiktie starptautiskie standarti.

48.h pants

Sākuma datums pārskata sniegšanai par ienākuma nodokļa informāciju

Dalībvalstis nodrošina, ka normatīvos un administratīvos aktus, ar kuriem transponē 48.a–48.f pantu, piemēro vēlākais no dienas, kad sākas pirmais finanšu gads, kurš sākas ... [divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] vai pēc tam.

48.i pants

Ziņojums

Komisija ziņo par atbilstību 48.a līdz 48.f pantā paredzētajiem pārskatu sniegšanas pienākumiem un to ietekmi. Ziņojumā iekļauj izvērtējumu par to, vai ar pārskatu par ienākuma nodokļa informāciju tiek nodrošināti atbilstīgi un samērīgi rezultāti,
  un izvērtējumu par izmaksām un ieguvumiem, kas rodas, samazinot konsolidētā neto apgrozījuma robežlielumu, zem kura uzņēmumiem un filiālēm ir jāsniedz ienākuma nodokļa informācija. Papildus tam ziņojumā izvērtē jebkādu nepieciešamību veikt turpmākus papildinošus pasākumus,
  ņemot vērā vajadzību nodrošināt pietiekama līmeņa pārredzamību un
  saglabāt un garantēt konkurētspējīgu
  vidi uzņēmumiem
  un privātiem ieguldījumiem
  . [Gr. 54]

Ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei līdz ... [dseši gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā].

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.)."

*1

(*2)  Padomes Vienpadsmitā Direktīva 89/666/EEK (1989. gada 21. decembris) par informācijas sniegšanas prasībām attiecībā uz filiālēm, ko kādā dalībvalstī atvērušas noteiktu veidu sabiedrības, uz kurām attiecas citas valsts tiesību akti (OV L 395, 30.12.1989., 36. lpp.).”;"

*2

| (2a) | direktīvā iekļauj šādu pantu:





  “48.ia pants




  Ne vēlāk kā 4 gadus pēc šīs direktīvas pieņemšanas un ņemot vērā situāciju ESAO, Komisija pārskata šīs nodaļas noteikumus, izvērtē tos un sniedz ziņojumu par tiem, jo īpaši attiecībā uz:








  — | uzņēmumiem un filiālēm, kuriem ir jāsniedz ienākuma nodokļa informācija, jo īpaši par to, vai būtu lietderīgi paplašināt šīs nodaļas tvērumu, lai tajā iekļautu lielos uzņēmumus, kas ir definēti šīs direktīvas 3. panta 4. punktā, un lielās grupas, kas ir definētas šīs direktīvas 3. panta 7. punktā; |
| --- | --- | --- |

(2a)

(2a)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“48.ia pants

Ne vēlāk kā 4 gadus pēc šīs direktīvas pieņemšanas un ņemot vērā situāciju ESAO, Komisija pārskata šīs nodaļas noteikumus, izvērtē tos un sniedz ziņojumu par tiem, jo īpaši attiecībā uz:

—

uzņēmumiem un filiālēm, kuriem ir jāsniedz ienākuma nodokļa informācija, jo īpaši par to, vai būtu lietderīgi paplašināt šīs nodaļas tvērumu, lai tajā iekļautu lielos uzņēmumus, kas ir definēti šīs direktīvas 3. panta 4. punktā, un lielās grupas, kas ir definētas šīs direktīvas 3. panta 7. punktā;

| — | pārskata par ienākuma nodokļa informāciju saturu, kā ir noteikts 48.c pantā; |
| --- | --- |

—

pārskata par ienākuma nodokļa informāciju saturu, kā ir noteikts 48.c pantā;

| — | pagaidu atkāpi, kas ir paredzēta 48.c panta 3. punkta 3.a–3.f daļā. |
| --- | --- |

—

pagaidu atkāpi, kas ir paredzēta 48.c panta 3. punkta 3.a–3.f daļā.

Komisija ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu.” [Gr. 55]

| (2b) | direktīvā iekļauj šādu pantu:





  “48.ib pants




  Vienotais pārskata paraugs




  Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, nosaka vienotu paraugu, kurš ir minēts 48.b panta 1., 3., 4. un 6. punktā un 48.c panta 5. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 50. panta 2. punktā minēto izskatīšanas procedūru.” [Gr. 56] |
| --- | --- |

(2b)

(2b)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“48.ib pants

Vienotais pārskata paraugs

Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, nosaka vienotu paraugu, kurš ir minēts 48.b panta 1., 3., 4. un 6. punktā un 48.c panta 5. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 50. panta 2. punktā minēto izskatīšanas procedūru.” [Gr. 56]

| (3) | direktīvas 49. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “2.   Pilnvaras pieņemt 1. panta 2. punktā, 3. panta 13. punktā, 46. panta 2. punktā un 48.g pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 54. pantā minētās dienas.


  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 2. punktā, 3. panta 13. punktā, 46. panta 2. punktā un 48.g. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.”; |
| --- | --- | --- |

(3)

direktīvas 49. pantu groza šādi:

a)

panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Pilnvaras pieņemt 1. panta 2. punktā, 3. panta 13. punktā, 46. panta 2. punktā un 48.g pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 54. pantā minētās dienas.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 2. punktā, 3. panta 13. punktā, 46. panta 2. punktā un 48.g. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.”;

| b) | iekļauj šādu 3.a punktu:

  “3.a   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, ko katra dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar principiem, kas noteikti [datums

  2016. gada 13. aprīļa
  Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (***)

  , īpaši ņemot vērā Līgumu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas noteikumus
  . [Gr. 57]



  (***)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.”;
  " |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu 3.a punktu:

“3.a   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, ko katra dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar principiem, kas noteikti [datums

  2016. gada 13. aprīļa
  Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (***)

  , īpaši ņemot vērā Līgumu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas noteikumus
  . [Gr. 57]

(***)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.”;
  "

***

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.”;

| c) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:






  “5. | Saskaņā ar 1. panta 2. punktu, 3. panta 13. punktu, 46. panta 2. punktu vai 48.g. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.” |
| --- | --- | --- |

c)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.

Saskaņā ar 1. panta 2. punktu, 3. panta 13. punktu, 46. panta 2. punktu vai 48.g. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”

| (3a) | 51. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “Dalībvalstis
  pieņem noteikumus par sankcijām
  , ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu minēto sankciju piemērošanu. Noteiktajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām

  šo noteikumu īstenošanu
  .
  Noteiktās sankcijas ir iedarbīgas
  ,
  samērīgas
  un preventīvām

  preventīvas
  . [Gr. 58]



  Dalībvalstis vismaz paredz administratīvus pasākumus un sodus, kurus piemēro tos dalībvalstu noteikumus pārkāpušajiem uzņēmumiem, kas ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.




  Dalībvalstis informē Komisiju par šiem noteikumiem vēlākais līdz ... [viens gads pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un dara nekavējoties zināmus visus turpmākos grozījumus, kas ir izdarīti šajos noteikumos.




  Līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] Komisija sastāda to pasākumu un sodu sarakstu, kurus katra dalībvalsts ir noteikusi saskaņā ar šo direktīvu.” [Gr. 58] |
| --- | --- |

(3a)

(3a)

51. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

51. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstis
  pieņem noteikumus par sankcijām
  , ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu minēto sankciju piemērošanu. Noteiktajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām

  šo noteikumu īstenošanu
  .
  Noteiktās sankcijas ir iedarbīgas
  ,
  samērīgas
  un preventīvām

  preventīvas
  . [Gr. 58]

pieņem noteikumus par sankcijām

minēto sankciju piemērošanu. Noteiktajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām

šo noteikumu īstenošanu

Noteiktās sankcijas ir iedarbīgas

samērīgas

preventīvām

preventīvas

[Gr. 58]

Dalībvalstis vismaz paredz administratīvus pasākumus un sodus, kurus piemēro tos dalībvalstu noteikumus pārkāpušajiem uzņēmumiem, kas ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.

Dalībvalstis vismaz paredz administratīvus pasākumus un sodus, kurus piemēro tos dalībvalstu noteikumus pārkāpušajiem uzņēmumiem, kas ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.

Dalībvalstis informē Komisiju par šiem noteikumiem vēlākais līdz ... [viens gads pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un dara nekavējoties zināmus visus turpmākos grozījumus, kas ir izdarīti šajos noteikumos.

Dalībvalstis informē Komisiju par šiem noteikumiem vēlākais līdz ... [viens gads pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un dara nekavējoties zināmus visus turpmākos grozījumus, kas ir izdarīti šajos noteikumos.

Līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] Komisija sastāda to pasākumu un sodu sarakstu, kurus katra dalībvalsts ir noteikusi saskaņā ar šo direktīvu.” [Gr. 58]

Līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] Komisija sastāda to pasākumu un sodu sarakstu, kurus katra dalībvalsts ir noteikusi saskaņā ar šo direktīvu.”

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas nepieciešami, lai vēlākais līdz ... [viens gads pēc šīs direktīvas stāsanās spēkā] izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 487, 28.12.2016., 62. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta nostāja.

2

(3)  COM(2015)0610, 2015. gada 27. oktobris.

3

(4)  COM(2014)0910, 2014. gada 16. decembris.

4

(5)  2015/2010(INL).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

6

(7)  Padomes Direktīva 2011/16/ES (2011. gada 15. februāris) par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).

7

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

8

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

10

(11)  Tiesas 1997. gada 4. decembra spriedums Lietā C-97/96 Verband deutscher Daihatsu-Händler ECLI:EU:C:1997:581.

11

Verband deutscher Daihatsu-Händler

(12)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

12

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(13)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

13

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/638 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/638

---

P8_TA(2019)0310

Kopīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumi attiecībā uz tiem ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0375), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0375),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 177. pantu, 322. panta 1. punkta a apakšpunktu un 349. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0230/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 177. pantu, 322. panta 1. punkta a apakšpunktu un 349. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0230/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2018. gada 25. oktobra atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2018. gada 25. oktobra atzinumu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas atzinumu, Budžeta kontroles komitejas nostāju grozījumu veidā, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0043/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas atzinumu, Budžeta kontroles komitejas nostāju grozījumu veidā, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0043/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 83. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 41. lpp.

(3)  OV C 17, 14.1.2019., 1. lpp.

(4)  Šī nostāja atbilst 2019. gada 13. februārī pieņemtajiem grozījumiem (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0096).

---

P8_TC1-COD(2018)0196

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 27. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu [Gr. 1]

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 177. pantu, 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (3),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (4),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 174. pantā ir noteikts, ka Savienībai, lai stiprinātu savu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, jātiecas mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu vai salu atpalicību, un īpaša uzmanība ir jāpievērš lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, kā arī reģioniem, kuros ir būtiska vai pastāvīga ekonomiska vai demogrāfiska atpalicība.
  Šie reģioni jo īpaši gūst labumu no kohēzijas politikas.
  LESD 175. pantā noteikts, ka Savienībai šo mērķu sasniegšana jāatbalsta ar darbībām, ko tā veic, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļu, Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Investīciju banku un citus instrumentus. LESD 322. pantā noteikts pamats to finanšu noteikumu pieņemšanai, ar kuriem nosaka budžeta apstiprināšanas un īstenošanas procedūru, aprēķinu uzrādīšanas un revīzijas procedūru, kā arī finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 174. pantā ir noteikts, ka Savienībai, lai stiprinātu savu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, jātiecas mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu vai salu atpalicību, un īpaša uzmanība ir jāpievērš lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, kā arī reģioniem, kuros ir būtiska vai pastāvīga ekonomiska vai demogrāfiska atpalicība.
  Šie reģioni jo īpaši gūst labumu no kohēzijas politikas.
  LESD 175. pantā noteikts, ka Savienībai šo mērķu sasniegšana jāatbalsta ar darbībām, ko tā veic, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļu, Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Investīciju banku un citus instrumentus. LESD 322. pantā noteikts pamats to finanšu noteikumu pieņemšanai, ar kuriem nosaka budžeta apstiprināšanas un īstenošanas procedūru, aprēķinu uzrādīšanas un revīzijas procedūru, kā arī finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. [Gr. 2]

| (1a) | Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju nākotnei ir svarīgi, lai kohēzijas politika joprojām būtu galvenā Savienības investīciju politika, tāpēc tās finansējums 2021.–2027. gada periodā jāsaglabā vismaz 2014.–2020. gada plānošanas perioda līmenī. Jauns finansējums citām Savienības darbības jomām vai programmām nedrīkstētu notikt uz Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda Plus un Kohēzijas fonda rēķina. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(1a)

Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju nākotnei ir svarīgi, lai kohēzijas politika joprojām būtu galvenā Savienības investīciju politika, tāpēc tās finansējums 2021.–2027. gada periodā jāsaglabā vismaz 2014.–2020. gada plānošanas perioda līmenī. Jauns finansējums citām Savienības darbības jomām vai programmām nedrīkstētu notikt uz Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda Plus un Kohēzijas fonda rēķina. [Gr. 3]

| (2) | Lai turpinātu pilnveidot to, ka koordinēti un saskaņoti tiek apgūti dalītā pārvaldībā īstenotie Savienības fondi, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (“ERAF”), Eiropas Sociālais fonds Plus (“ESF+”), Kohēzijas fonds, un dalītā pārvaldībā finansētie pasākumi, ko īsteno Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fonds (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fonds (“AMIF”), Iekšējās drošības fonds (“IDF”) un Integrētās robežu pārvaldības fonds (“BMVI”), pamatojoties uz LESD 322. pantu, visiem šiem fondiem (“fondi”) būtu jānosaka finanšu noteikumi, skaidri norādot attiecīgo noteikumu piemērošanas jomu. Turklāt, pamatojoties uz LESD 177. pantu, būtu jānosaka kopīgi nosacījumi, kas aptver ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda
  , EJZF
  un
  zināmā mērā Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
  rīcībpolitikas noteikumus. [Gr. 430] |
| --- | --- |

(2)

Lai turpinātu pilnveidot to, ka koordinēti un saskaņoti tiek apgūti dalītā pārvaldībā īstenotie Savienības fondi, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (“ERAF”), Eiropas Sociālais fonds Plus (“ESF+”), Kohēzijas fonds, un dalītā pārvaldībā finansētie pasākumi, ko īsteno Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fonds (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fonds (“AMIF”), Iekšējās drošības fonds (“IDF”) un Integrētās robežu pārvaldības fonds (“BMVI”), pamatojoties uz LESD 322. pantu, visiem šiem fondiem (“fondi”) būtu jānosaka finanšu noteikumi, skaidri norādot attiecīgo noteikumu piemērošanas jomu. Turklāt, pamatojoties uz LESD 177. pantu, būtu jānosaka kopīgi nosacījumi, kas aptver ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda
  , EJZF
  un
  zināmā mērā Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
  rīcībpolitikas noteikumus. [Gr. 430]

| (3) | Ņemot vērā katra fonda specifiku, īpašie noteikumi, kas piemērojami katram fondam un ERAF atbalstītajam mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), būtu jānosaka atsevišķās regulās (“konkrētu fondu regulās”), papildinot šī regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā katra fonda specifiku, īpašie noteikumi, kas piemērojami katram fondam un ERAF atbalstītajam mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), būtu jānosaka atsevišķās regulās (“konkrētu fondu regulās”), papildinot šī regulas noteikumus.

| (4) | Tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem būtu jāparedz īpaši pasākumi un papildu finansējums atbilstoši LESD 349. pantam un 1994. gada Pievienošanās akta Protokola Nr. 6 2. pantam
  , lai varētu mazināt ar to ģeogrāfiskās atrašanās vietu saistīto īpaši nelabvēlīgo apstākļu ietekmi
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(4)

Tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem būtu jāparedz īpaši pasākumi un papildu finansējums atbilstoši LESD 349. pantam un 1994. gada Pievienošanās akta Protokola Nr. 6 2. pantam
  , lai varētu mazināt ar to ģeogrāfiskās atrašanās vietu saistīto īpaši nelabvēlīgo apstākļu ietekmi
  . [Gr. 5]

| (5) | Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, fondu apguvē būtu jāievēro horizontālie principi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī ANO Konvencijā par
  bērna tiesībām un ANO Konvencijā par
  personu ar invaliditāti tiesībām noteiktie pienākumi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar konvencijas 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības.
  Šajā sakarībā fondu apguvei būtu jānotiek tā, ka tiek veicināta deinstitucionalizācija un kopienā balstīta aprūpe.
  Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. No fondu līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt pasākumus, kas veicina jebkādu segregāciju
  vai atstumtību, vai atbalstīt infrastruktūru, kas nav pieejama personām ar invaliditāti
  . Fondu mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”
  , kā arī ņemot vērā saistības, par kurām panākta vienošanās saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  . Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, nodrošina, ka darbības, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir saderīgas ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas noteikti LESD 107. un 108. pantā.
  Nabadzība ir viena no lielākajām ES problēmām. Tāpēc fondi būtu jāizmanto nabadzības izskaušanai Savienībā. Ar tiem būtu arī jāpalīdz īstenot Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, fondu apguvē būtu jāievēro horizontālie principi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī ANO Konvencijā par
  bērna tiesībām un ANO Konvencijā par
  personu ar invaliditāti tiesībām noteiktie pienākumi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar konvencijas 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības.
  Šajā sakarībā fondu apguvei būtu jānotiek tā, ka tiek veicināta deinstitucionalizācija un kopienā balstīta aprūpe.
  Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. No fondu līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt pasākumus, kas veicina jebkādu segregāciju
  vai atstumtību, vai atbalstīt infrastruktūru, kas nav pieejama personām ar invaliditāti
  . Fondu mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”
  , kā arī ņemot vērā saistības, par kurām panākta vienošanās saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  . Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, nodrošina, ka darbības, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir saderīgas ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas noteikti LESD 107. un 108. pantā.
  Nabadzība ir viena no lielākajām ES problēmām. Tāpēc fondi būtu jāizmanto nabadzības izskaušanai Savienībā. Ar tiem būtu arī jāpalīdz īstenot Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus. [Gr. 6]

| (6) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta apstiprināšanai un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, prēmijas, netiešu izpildi, kā arī paredz finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnosacījums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. |
| --- | --- |

(6)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta apstiprināšanai un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, prēmijas, netiešu izpildi, kā arī paredz finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnosacījums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.

| (7) | Ja ir noteikts termiņš, kurā Komisijai jārīkojas attiecībā uz dalībvalstīm, Komisijai laikus un efektīvi būtu jāņem vērā visa vajadzīgā informācija un dokumenti. Ja dalībvalstu iesniegtie dokumenti ir nepilnīgi vai neatbilst šīs regulas un konkrētu fondu regulu prasībām, tādējādi neļaujot Komisijai rīkoties, pamatojoties uz pilnīgu informāciju, minētais termiņš būtu jāaptur līdz brīdim, kad dalībvalstis izpilda normatīvās prasības. |
| --- | --- |

(7)

Ja ir noteikts termiņš, kurā Komisijai jārīkojas attiecībā uz dalībvalstīm, Komisijai laikus un efektīvi būtu jāņem vērā visa vajadzīgā informācija un dokumenti. Ja dalībvalstu iesniegtie dokumenti ir nepilnīgi vai neatbilst šīs regulas un konkrētu fondu regulu prasībām, tādējādi neļaujot Komisijai rīkoties, pamatojoties uz pilnīgu informāciju, minētais termiņš būtu jāaptur līdz brīdim, kad dalībvalstis izpilda normatīvās prasības.

| (8) | Lai veicinātu Savienības prioritātes, fondiem savs atbalsts būtu jāvērš uz ierobežotu politikas mērķu skaitu saskaņā ar konkrēto fondu pamatuzdevumiem atbilstoši to Līgumā noteiktajiem mērķiem. AMIF, IDF un BMVI gadījumā politikas mērķi būtu jānosaka attiecīgajās konkrētu fondu regulās. |
| --- | --- |

(8)

Lai veicinātu Savienības prioritātes, fondiem savs atbalsts būtu jāvērš uz ierobežotu politikas mērķu skaitu saskaņā ar konkrēto fondu pamatuzdevumiem atbilstoši to Līgumā noteiktajiem mērķiem. AMIF, IDF un BMVI gadījumā politikas mērķi būtu jānosaka attiecīgajās konkrētu fondu regulās.

| (9) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no ES budžeta kopumā 25 
  30
   % izdevumu ir novirzīti klimatisko mērķu sasniegšanai.
  Klimatnoturības mehānismiem vajadzētu būt programmu plānošanas un īstenošanas neatņemamai daļai. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(9)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no ES budžeta kopumā 25 
  30
   % izdevumu ir novirzīti klimatisko mērķu sasniegšanai.
  Klimatnoturības mehānismiem vajadzētu būt programmu plānošanas un īstenošanas neatņemamai daļai. [Gr. 7]

| (9a) | Ņemot vērā migrācijas plūsmu no trešām valstīm ietekmi, kohēzijas politikai būtu jāveicina integrācijas procesi, jo īpaši nodrošinot infrastruktūras atbalstu pilsētām un vietējām un reģionālajām iestādēm, kuras ir vairāk iesaistītas integrācijas politikas īstenošanā. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(9a)

Ņemot vērā migrācijas plūsmu no trešām valstīm ietekmi, kohēzijas politikai būtu jāveicina integrācijas procesi, jo īpaši nodrošinot infrastruktūras atbalstu pilsētām un vietējām un reģionālajām iestādēm, kuras ir vairāk iesaistītas integrācijas politikas īstenošanā. [Gr. 8]

| (10) | Daļa no Savienības budžeta, kas piešķirts fondiem, Komisijai būtu jāizpilda dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) [jaunās Finanšu regulas numurs] (5) (“Finanšu regula”). Tāpēc, apgūstot dalītā pārvaldībā īstenotos fondus, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro principi, kas norādīti Finanšu regulā, piemēram, pareiza finanšu pārvaldība, pārredzamība un nediskriminācija.
  Dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par šādu programmu sagatavošanu un īstenošanu. Tam būtu jānotiek attiecīgajā teritoriālajā līmenī saskaņā ar to institucionālo, tiesisko un finanšu regulējumu un tas būtu jāveic struktūrām, ko dalībvalstis šim nolūkam izraudzījušās. Dalībvalstīm nevajadzētu izvirzīt papildu noteikumus, kas saņēmējiem apgrūtinātu fondu izmantošanu. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(10)

Daļa no Savienības budžeta, kas piešķirts fondiem, Komisijai būtu jāizpilda dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) [jaunās Finanšu regulas numurs] (5) (“Finanšu regula”). Tāpēc, apgūstot dalītā pārvaldībā īstenotos fondus, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro principi, kas norādīti Finanšu regulā, piemēram, pareiza finanšu pārvaldība, pārredzamība un nediskriminācija.
  Dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par šādu programmu sagatavošanu un īstenošanu. Tam būtu jānotiek attiecīgajā teritoriālajā līmenī saskaņā ar to institucionālo, tiesisko un finanšu regulējumu un tas būtu jāveic struktūrām, ko dalībvalstis šim nolūkam izraudzījušās. Dalībvalstīm nevajadzētu izvirzīt papildu noteikumus, kas saņēmējiem apgrūtinātu fondu izmantošanu. [Gr. 9]

| (11) | Fondu apguvē galvenais elements ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina
  reģionālo, vietējo un citu publisko iestāžu,
  pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšanos. Lai nodrošinātu partnerības organizēšanas nepārtrauktību,
  Komisijai
  būtu jāturpina piemērot

  jāpiešķir pilnvaras grozīt un pielāgot
  Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014 (6). [Gr. 10] |
| --- | --- |

(11)

Fondu apguvē galvenais elements ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina
  reģionālo, vietējo un citu publisko iestāžu,
  pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšanos. Lai nodrošinātu partnerības organizēšanas nepārtrauktību,
  Komisijai
  būtu jāturpina piemērot

  jāpiešķir pilnvaras grozīt un pielāgot
  Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014 (6). [Gr. 10]

| (12) | Savienības mērogā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir pamats, kas nosaka valstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Dalībvalstis izstrādā savas valsts daudzgadu investīciju stratēģijas, kas atbalsta minētās reformu prioritātes. Minētās stratēģijas līdz ar ikgada valsts reformu programmām būtu jāiesniedz, lai izklāstītu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kas jāatbalsta ar valsts un Savienības finansējumu. Tām arī vajadzētu kalpot tam, lai Savienības finansējums tiktu izmantots saskaņoti un lai maksimāli palielinātu finansiālā atbalsta pievienoto vērtību, kas jāsaņem jo īpaši no fondiem, Eiropas investīciju stabilizācijas funkcijas un

  InvestEU
  . [Gr. 11] |
| --- | --- |

(12)

Savienības mērogā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir pamats, kas nosaka valstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Dalībvalstis izstrādā savas valsts daudzgadu investīciju stratēģijas, kas atbalsta minētās reformu prioritātes. Minētās stratēģijas līdz ar ikgada valsts reformu programmām būtu jāiesniedz, lai izklāstītu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kas jāatbalsta ar valsts un Savienības finansējumu. Tām arī vajadzētu kalpot tam, lai Savienības finansējums tiktu izmantots saskaņoti un lai maksimāli palielinātu finansiālā atbalsta pievienoto vērtību, kas jāsaņem jo īpaši no fondiem, Eiropas investīciju stabilizācijas funkcijas un

  InvestEU
  . [Gr. 11]

| (13) | Dalībvalstīm
  plānošanas dokumentu izstrādē
  būtu jānosaka, kā

  jāņem vērā
  attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīgie Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu (“KVAI”), tiek ņemti vērā plānošanas dokumentu izstrādē.

  ja tie atbilst programmas mērķiem
  . 2021.–2027. gada plānošanas periodā (“plānošanas periods”) dalībvalstīm uzraudzība komiteja un Komisija regulāri būtu jāinformē par progresu to programmu īstenošanā, ar ko atbalsta KVAI
  un Eiropas sociālo tiesību pīlāru
  . Vidusposma pārskatīšanas laikā dalībvalstīm cita starpā būtu jāapsver nepieciešamība grozīt programmu, ņemot vērā attiecīgos KVAI, kas pieņemti vai grozīti kopš plānošanas perioda sākuma. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm
  plānošanas dokumentu izstrādē
  būtu jānosaka, kā

  jāņem vērā
  attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīgie Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu (“KVAI”), tiek ņemti vērā plānošanas dokumentu izstrādē.

  ja tie atbilst programmas mērķiem
  . 2021.–2027. gada plānošanas periodā (“plānošanas periods”) dalībvalstīm uzraudzība komiteja un Komisija regulāri būtu jāinformē par progresu to programmu īstenošanā, ar ko atbalsta KVAI
  un Eiropas sociālo tiesību pīlāru
  . Vidusposma pārskatīšanas laikā dalībvalstīm cita starpā būtu jāapsver nepieciešamība grozīt programmu, ņemot vērā attiecīgos KVAI, kas pieņemti vai grozīti kopš plānošanas perioda sākuma. [Gr. 12]

| (14) | Dalībvalstīm būtu jāņem vērā sava valsts

  nacionālā
  enerģētikas un klimata plāna projekta saturs, kas jāizstrādā saskaņā ar regulu par enerģētikas savienības pārvaldību (7), un procesa iznākums, kas izriet no Savienības ieteikumiem par šiem plāniem, to programmām
  , tajā skaitā to vidusposma pārskatīšanas
  , kā arī finanšu vajadzībām, kas piešķirtas investīcijām mazoglekļa risinājumos. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm būtu jāņem vērā sava valsts

  nacionālā
  enerģētikas un klimata plāna projekta saturs, kas jāizstrādā saskaņā ar regulu par enerģētikas savienības pārvaldību (7), un procesa iznākums, kas izriet no Savienības ieteikumiem par šiem plāniem, to programmām
  , tajā skaitā to vidusposma pārskatīšanas
  , kā arī finanšu vajadzībām, kas piešķirtas investīcijām mazoglekļa risinājumos. [Gr. 13]

| (15) | Partnerības nolīgumam, ko sagatavojusi katra dalībvalsts, vajadzētu būt stratēģiskam dokumentam, kas starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti vada sarunas par programmu izstrādi. Lai samazinātu administratīvo slogu, plānošanas periodā partnerības nolīgumus nevajadzētu grozīt. Lai atvieglotu plānošanu un plānošanas dokumentos izvairītos no satura pārklāšanās,
  vajadzētu būt iespējamam
  partnerības nolīgumus var iekļaut kā programmas daļu. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(15)

Partnerības nolīgumam, ko sagatavojusi katra dalībvalsts, vajadzētu būt stratēģiskam dokumentam, kas starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti vada sarunas par programmu izstrādi. Lai samazinātu administratīvo slogu, plānošanas periodā partnerības nolīgumus nevajadzētu grozīt. Lai atvieglotu plānošanu un plānošanas dokumentos izvairītos no satura pārklāšanās,
  vajadzētu būt iespējamam
  partnerības nolīgumus var iekļaut kā programmas daļu. [Gr. 14]

| (16) | Katrai dalībvalstij būtu vajadzīga

  varētu būt
  elastība, lemjot, vai veikt iemaksas InvestEU, lai nodrošinātu budžeta garantijas investīcijām attiecīgajā dalībvalstī
  , ievērojot noteiktus šīs regulas 10. pantā paredzētos nosacījumus
  . [Gr. 15] |
| --- | --- |

(16)

Katrai dalībvalstij būtu vajadzīga

  varētu būt
  elastība, lemjot, vai veikt iemaksas InvestEU, lai nodrošinātu budžeta garantijas investīcijām attiecīgajā dalībvalstī
  , ievērojot noteiktus šīs regulas 10. pantā paredzētos nosacījumus
  . [Gr. 15]

| (17) | Lai nodrošinātu vajadzīgos priekšnosacījumus fondu piešķirtā Savienības atbalsta
  iekļaujošai, nediskriminējošai,
  rezultatīvai un efektīvai izmantošanai, būtu jāizveido ierobežots veicinošo nosacījumu saraksts, kā arī īss un izsmeļošs to novērtējuma objektīvo kritēriju kopums. Katrs veicinošais nosacījums būtu jāsaista ar konkrētu mērķi un automātiski jāpiemēro gadījumos, kad konkrētais mērķis ir atlasīts atbalsta saņemšanai. Ja šie nosacījumi nav izpildīti, izdevumi attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem, maksājuma pieteikumos nebūtu jāiekļauj. Lai nodrošinātu labvēlīgu investīciju sistēmu, regulāri būtu jāuzrauga veicinošo nosacījumu turpmākā izpilde. Ir arī svarīgi nodrošināt, ka atbalstam atlasītās darbības tiek īstenotas saskaņā ar ieviestajām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas ir izpildīto veicinošo nosacījumu pamatā, tādējādi nodrošinot, ka visas līdzfinansētās darbības atbilst Savienības politikas satvaram. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu vajadzīgos priekšnosacījumus fondu piešķirtā Savienības atbalsta
  iekļaujošai, nediskriminējošai,
  rezultatīvai un efektīvai izmantošanai, būtu jāizveido ierobežots veicinošo nosacījumu saraksts, kā arī īss un izsmeļošs to novērtējuma objektīvo kritēriju kopums. Katrs veicinošais nosacījums būtu jāsaista ar konkrētu mērķi un automātiski jāpiemēro gadījumos, kad konkrētais mērķis ir atlasīts atbalsta saņemšanai. Ja šie nosacījumi nav izpildīti, izdevumi attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem, maksājuma pieteikumos nebūtu jāiekļauj. Lai nodrošinātu labvēlīgu investīciju sistēmu, regulāri būtu jāuzrauga veicinošo nosacījumu turpmākā izpilde. Ir arī svarīgi nodrošināt, ka atbalstam atlasītās darbības tiek īstenotas saskaņā ar ieviestajām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas ir izpildīto veicinošo nosacījumu pamatā, tādējādi nodrošinot, ka visas līdzfinansētās darbības atbilst Savienības politikas satvaram. [Gr. 16]

| (18) | Dalībvalstīm būtu jānosaka veikuma satvars katrai programmai, kas aptver visus rādītājus, starpposma un galīgos mērķrādītājus, lai uzraudzītu programmas veikumu, ziņotu par to un novērtētu to.
  Tam būtu jānodrošina, ka projektu atlase un novērtēšana ir vērsta uz rezultātu sasniegšanu. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstīm būtu jānosaka veikuma satvars katrai programmai, kas aptver visus rādītājus, starpposma un galīgos mērķrādītājus, lai uzraudzītu programmas veikumu, ziņotu par to un novērtētu to.
  Tam būtu jānodrošina, ka projektu atlase un novērtēšana ir vērsta uz rezultātu sasniegšanu. [Gr. 17]

| (19) | Dalībvalstij būtu jāsniedz vidusposma pārskats par katru programmu, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda. Minētajai pārskatīšanai vajadzētu nodrošināt programmu pilnīgu pielāgošanu, pamatojoties uz programmas veikumu, vienlaikus arī sniedzot iespēju ņemt vērā jaunās problēmas un attiecīgos 2024. gadā sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus
  , kā arī progresu attiecībā uz nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Būtu jāņem vērā arī demogrāfiskās problēmas
  . Paralēli Komisijai 2024. gadā vienlaikus ar tehnisko korekciju 2025. gadam būtu jāpārskata visu dalībvalstu kopējie piešķīrumi kohēzijas politikas mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” 2025., 2026. un 2027. gadā, piemērojot attiecīgajā pamataktā noteikto piešķīrumu sadales metodi. No minētās pārskatīšanas un vidusposma pārskatīšanas iznākuma būtu jāizriet programmas grozījumiem, ar ko groza finanšu piešķīrumus 2025., 2026. un 2027. gadam. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstij būtu jāsniedz vidusposma pārskats par katru programmu, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda. Minētajai pārskatīšanai vajadzētu nodrošināt programmu pilnīgu pielāgošanu, pamatojoties uz programmas veikumu, vienlaikus arī sniedzot iespēju ņemt vērā jaunās problēmas un attiecīgos 2024. gadā sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus
  , kā arī progresu attiecībā uz nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Būtu jāņem vērā arī demogrāfiskās problēmas
  . Paralēli Komisijai 2024. gadā vienlaikus ar tehnisko korekciju 2025. gadam būtu jāpārskata visu dalībvalstu kopējie piešķīrumi kohēzijas politikas mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” 2025., 2026. un 2027. gadā, piemērojot attiecīgajā pamataktā noteikto piešķīrumu sadales metodi. No minētās pārskatīšanas un vidusposma pārskatīšanas iznākuma būtu jāizriet programmas grozījumiem, ar ko groza finanšu piešķīrumus 2025., 2026. un 2027. gadam. [Gr. 18]

| (20) | Mehānismi, kas nodrošina saikni starp Savienības finansēšanas politiku un Savienības ekonomikas pārvaldību, būtu vēl jāprecizē, ļaujot Komisijai iesniegt priekšlikumu Padomei par saistību pilnīgu vai daļēju apturēšanu attiecībā uz vienu vai vairākām attiecīgās dalībvalsts programmām, ja minētā dalībvalsts neveic efektīvus pasākumus ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā. Lai nodrošinātu vienotu īstenošanu un ņemot vērā veicamo pasākumu finansiālās ietekmes nozīmīgumu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Padomei, kurai jārīkojas, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu


  un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu


  . Lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu, kas nepieciešami rezultatīvas rīcības nodrošināšanai ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā, būtu jāizmanto apvērstā kvalificētā vairākuma balsojums.
  [Gr. 425rev, 444rev, 448 un 469] |
| --- | --- |

(20)

Mehānismi, kas nodrošina saikni starp Savienības finansēšanas politiku un Savienības ekonomikas pārvaldību, būtu vēl jāprecizē, ļaujot Komisijai iesniegt priekšlikumu Padomei par saistību pilnīgu vai daļēju apturēšanu attiecībā uz vienu vai vairākām attiecīgās dalībvalsts programmām, ja minētā dalībvalsts neveic efektīvus pasākumus ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā. Lai nodrošinātu vienotu īstenošanu un ņemot vērā veicamo pasākumu finansiālās ietekmes nozīmīgumu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Padomei, kurai jārīkojas, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu


  un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu


  . Lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu, kas nepieciešami rezultatīvas rīcības nodrošināšanai ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā, būtu jāizmanto apvērstā kvalificētā vairākuma balsojums.
  [Gr. 425rev, 444rev, 448 un 469]

| (20a) | Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var pieprasīt elastību Stabilitātes un izaugsmes pakta pašreizējā regulējuma ietvaros attiecībā uz publiskiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko publiskā pārvalde atbalsta ar tādu investīciju līdzfinansēšanu, ko aktivizē kā daļu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (“ESI fondi”). Komisijai būtu rūpīgi jāizvērtē attiecīgais pieprasījums, kad tā nosaka fiskālo korekciju saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo vai korektīvo daļu. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(20a)

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var pieprasīt elastību Stabilitātes un izaugsmes pakta pašreizējā regulējuma ietvaros attiecībā uz publiskiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko publiskā pārvalde atbalsta ar tādu investīciju līdzfinansēšanu, ko aktivizē kā daļu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (“ESI fondi”). Komisijai būtu rūpīgi jāizvērtē attiecīgais pieprasījums, kad tā nosaka fiskālo korekciju saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo vai korektīvo daļu. [Gr. 20]

| (21) | Ir jānosaka kopīgas prasības attiecībā uz programmu saturu, ņemot vērā katra fonda īpašās iezīmes. Šīs kopīgās prasības var papildināt ar konkrēta fonda noteikumiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [XXX] (8) (“ETS regula”) būtu jānosaka īpaši noteikumi par to programmu saturu, uz kurām attiecas mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg). |
| --- | --- |

(21)

Ir jānosaka kopīgas prasības attiecībā uz programmu saturu, ņemot vērā katra fonda īpašās iezīmes. Šīs kopīgās prasības var papildināt ar konkrēta fonda noteikumiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [XXX] (8) (“ETS regula”) būtu jānosaka īpaši noteikumi par to programmu saturu, uz kurām attiecas mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg).

| (22) | Lai nodrošinātu elastību programmas īstenošanā un samazinātu administratīvo slogu, būtu jāatļauj ierobežoti finanšu pārvietojumi starp vienas programmas prioritātēm, neprasot Komisijas lēmumu grozīt programmu. Lai nodrošinātu atjauninātu informāciju par finanšu piešķīrumiem katrai prioritātei, pārskatītās finanšu tabulas būtu jāiesniedz Komisijai. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu elastību programmas īstenošanā un samazinātu administratīvo slogu, būtu jāatļauj ierobežoti finanšu pārvietojumi starp vienas programmas prioritātēm, neprasot Komisijas lēmumu grozīt programmu. Lai nodrošinātu atjauninātu informāciju par finanšu piešķīrumiem katrai prioritātei, pārskatītās finanšu tabulas būtu jāiesniedz Komisijai.

| (22a) | Lieli projekti veido ievērojamu Savienības izdevumu daļu, un tie bieži vien ir stratēģiski svarīgi Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanā. Tādēļ ir pamatoti, ka darbībām, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību, joprojām tiktu piemērotas īpašas apstiprināšanas procedūras saskaņā ar šo regulu. Robežvērtība būtu jānosaka attiecībā pret kopējām attiecināmajām izmaksām, ņemot vērā plānotos neto ienākumus. Skaidrības labad šādā nolūkā būtu lietderīgi noteikt liela projekta pieteikuma saturu. Pieteikumā vajadzētu būt iekļautai nepieciešamajai informācijai, ar ko apliecina, ka fondu finansiālā iemaksa neradīs ievērojamu darbvietu zudumu pastāvošajās ražotnēs Savienībā. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz visa prasītā informācija un Komisijai būtu jānovērtē lielie projekti, lai noteiktu, vai prasītā finansiālā iemaksa ir pamatota. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(22a)

Lieli projekti veido ievērojamu Savienības izdevumu daļu, un tie bieži vien ir stratēģiski svarīgi Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanā. Tādēļ ir pamatoti, ka darbībām, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību, joprojām tiktu piemērotas īpašas apstiprināšanas procedūras saskaņā ar šo regulu. Robežvērtība būtu jānosaka attiecībā pret kopējām attiecināmajām izmaksām, ņemot vērā plānotos neto ienākumus. Skaidrības labad šādā nolūkā būtu lietderīgi noteikt liela projekta pieteikuma saturu. Pieteikumā vajadzētu būt iekļautai nepieciešamajai informācijai, ar ko apliecina, ka fondu finansiālā iemaksa neradīs ievērojamu darbvietu zudumu pastāvošajās ražotnēs Savienībā. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz visa prasītā informācija un Komisijai būtu jānovērtē lielie projekti, lai noteiktu, vai prasītā finansiālā iemaksa ir pamatota. [Gr. 21]

| (23) | Lai stiprinātu integrētas teritoriālās attīstības pieeju, uz teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijām būtu jābalsta investīcijas teritoriālo rīku veidā, piemēram, integrētas teritoriālās investīcijas (“ITI”), sabiedrības virzīta vietējā attīstība (“SVVA”
  , kas ELFLA ietvaros tiek dēvēta par “LEADER”
  ) vai jebkurš cits teritoriālais rīks atbilstoši politikas mērķim “iedzīvotājiem tuvāka Eiropa”, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas attiecībā uz ERAF
  . Tas pats būtu jāattiecina uz saistītām iniciatīvām, piemēram, t. s. viedajiem ciematiem
  . ITI un dalībvalstu izstrādāto teritoriālo rīku nolūkā būtu jānosaka minimālās prasības attiecībā uz teritoriālo stratēģiju saturu. Šīs teritoriālās stratēģijas būtu jāizstrādā un jāapstiprina attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildībā. Lai nodrošinātu attiecīgo iestāžu vai struktūru iesaistīšanos teritoriālo stratēģiju īstenošanā, šīm iestādēm vai struktūrām vajadzētu būt atbildīgām par atbalstāmo darbību izvēli vai arī jāiesaistās šajā atlasē. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(23)

Lai stiprinātu integrētas teritoriālās attīstības pieeju, uz teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijām būtu jābalsta investīcijas teritoriālo rīku veidā, piemēram, integrētas teritoriālās investīcijas (“ITI”), sabiedrības virzīta vietējā attīstība (“SVVA”
  , kas ELFLA ietvaros tiek dēvēta par “LEADER”
  ) vai jebkurš cits teritoriālais rīks atbilstoši politikas mērķim “iedzīvotājiem tuvāka Eiropa”, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas attiecībā uz ERAF
  . Tas pats būtu jāattiecina uz saistītām iniciatīvām, piemēram, t. s. viedajiem ciematiem
  . ITI un dalībvalstu izstrādāto teritoriālo rīku nolūkā būtu jānosaka minimālās prasības attiecībā uz teritoriālo stratēģiju saturu. Šīs teritoriālās stratēģijas būtu jāizstrādā un jāapstiprina attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildībā. Lai nodrošinātu attiecīgo iestāžu vai struktūru iesaistīšanos teritoriālo stratēģiju īstenošanā, šīm iestādēm vai struktūrām vajadzētu būt atbildīgām par atbalstāmo darbību izvēli vai arī jāiesaistās šajā atlasē. [Gr. 22]

| (24) | Lai labāk mobilizētu potenciālu vietējā līmenī, ir jāstiprina un jāveicina SVVA. Tajā būtu jāņem vērā vietējās vajadzības un potenciāls, kā arī attiecīgās sociālās un kultūras īpatnības, un būtu jāparedz strukturālas pārmaiņas, jāuzlabo sabiedrības
  un administratīvās
  spējas un jāstimulē inovācija. Lai īstenotu vietējās attīstības stratēģijas, būtu jāstiprina cieša sadarbība un integrēta fondu izmantošana. Principā pienākums izstrādāt un īstenot SVVA stratēģijas būtu jāuzņemas vietējām rīcības grupām, kas pārstāv sabiedrības intereses. Lai attiecībā uz SVVA stratēģijām veicinātu koordinētu atbalstu no dažādiem fondiem un atvieglotu to apgūšanu, būtu jāveicina “galvenā fonda” pieejas izmantošana. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(24)

Lai labāk mobilizētu potenciālu vietējā līmenī, ir jāstiprina un jāveicina SVVA. Tajā būtu jāņem vērā vietējās vajadzības un potenciāls, kā arī attiecīgās sociālās un kultūras īpatnības, un būtu jāparedz strukturālas pārmaiņas, jāuzlabo sabiedrības
  un administratīvās
  spējas un jāstimulē inovācija. Lai īstenotu vietējās attīstības stratēģijas, būtu jāstiprina cieša sadarbība un integrēta fondu izmantošana. Principā pienākums izstrādāt un īstenot SVVA stratēģijas būtu jāuzņemas vietējām rīcības grupām, kas pārstāv sabiedrības intereses. Lai attiecībā uz SVVA stratēģijām veicinātu koordinētu atbalstu no dažādiem fondiem un atvieglotu to apgūšanu, būtu jāveicina “galvenā fonda” pieejas izmantošana. [Gr. 23]

| (25) | Lai samazinātu administratīvo slogu, tehniskā palīdzība pēc dalībvalsts iniciatīvas būtu jāīsteno, izmantojot vienotu likmi, kas balstās uz programmas īstenošanas progresu. Minēto tehnisko palīdzību var papildināt ar konkrētiem administratīvo spēju veidošanas pasākumiem,
  piemēram, cilvēkresursu prasmju kopuma novērtēšana,
  izmantojot atlīdzināšanas metodes, kas nav saistītas ar izmaksām. Darbības un nodevumi, kā arī attiecīgie Savienības maksājumi var tikt saskaņoti ceļvedī un paredzēt maksājumus atbilstoši rezultātiem uz vietas. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(25)

Lai samazinātu administratīvo slogu, tehniskā palīdzība pēc dalībvalsts iniciatīvas būtu jāīsteno, izmantojot vienotu likmi, kas balstās uz programmas īstenošanas progresu. Minēto tehnisko palīdzību var papildināt ar konkrētiem administratīvo spēju veidošanas pasākumiem,
  piemēram, cilvēkresursu prasmju kopuma novērtēšana,
  izmantojot atlīdzināšanas metodes, kas nav saistītas ar izmaksām. Darbības un nodevumi, kā arī attiecīgie Savienības maksājumi var tikt saskaņoti ceļvedī un paredzēt maksājumus atbilstoši rezultātiem uz vietas. [Gr. 24]

| (26) | Ir lietderīgi precizēt, ka tad, ja dalībvalsts Komisijai ierosina, ka programmas vai tās daļas prioritāti atbalsta ar finansēšanas shēmu, kas nav saistīta ar izmaksām, saskaņotajai rīcībai, nodevumiem un nosacījumiem vajadzētu būt saistītiem ar konkrētām investīcijām, ko attiecīgajā dalībvalstī vai reģionā veic saskaņā ar dalītā pārvaldībā īstenotām programmām. |
| --- | --- |

(26)

Ir lietderīgi precizēt, ka tad, ja dalībvalsts Komisijai ierosina, ka programmas vai tās daļas prioritāti atbalsta ar finansēšanas shēmu, kas nav saistīta ar izmaksām, saskaņotajai rīcībai, nodevumiem un nosacījumiem vajadzētu būt saistītiem ar konkrētām investīcijām, ko attiecīgajā dalībvalstī vai reģionā veic saskaņā ar dalītā pārvaldībā īstenotām programmām.

| (27) | Lai pārbaudītu programmu veikumu, dalībvalstij būtu jāizveido uzraudzības komitejas
  , kuru sastāvā būtu arī pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pārstāvji
  . Attiecībā uz ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu gada īstenošanas ziņojumi būtu jāaizstāj ar ikgadēju strukturētu politikas dialogu, kura pamatā ir jaunākā informācija un dati par programmas īstenošanu, ko dalībvalsts darījusi pieejamus. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(27)

Lai pārbaudītu programmu veikumu, dalībvalstij būtu jāizveido uzraudzības komitejas
  , kuru sastāvā būtu arī pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pārstāvji
  . Attiecībā uz ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu gada īstenošanas ziņojumi būtu jāaizstāj ar ikgadēju strukturētu politikas dialogu, kura pamatā ir jaunākā informācija un dati par programmas īstenošanu, ko dalībvalsts darījusi pieejamus. [Gr. 25]

| (28) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (9) 22. un 23. punktu fondi ir jāizvērtē, par pamatu izmantojot informāciju, kas savākta atbilstoši īpašām uzraudzības prasībām, taču ir jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu fondu ietekmi uz vietas.
  Kad vien iespējams, rādītāji būtu jāizstrādā, ņemot vērā dzimumu aspektu. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (9) 22. un 23. punktu fondi ir jāizvērtē, par pamatu izmantojot informāciju, kas savākta atbilstoši īpašām uzraudzības prasībām, taču ir jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu fondu ietekmi uz vietas.
  Kad vien iespējams, rādītāji būtu jāizstrādā, ņemot vērā dzimumu aspektu. [Gr. 26]

| (29) | Lai nodrošinātu, ka ir pieejama visaptveroša jaunākā informācija par programmas īstenošanu, būtu vajadzīga biežāka

  efektīva un savlaicīga
  elektroniskā ziņošana par kvantitatīvajiem datiem. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(29)

Lai nodrošinātu, ka ir pieejama visaptveroša jaunākā informācija par programmas īstenošanu, būtu vajadzīga biežāka

  efektīva un savlaicīga
  elektroniskā ziņošana par kvantitatīvajiem datiem. [Gr. 27]

| (30) | Lai atbalstītu saistīto programmu un aktivitāšu sagatavošanu nākamajam plānošanas periodam, Komisijai būtu jāveic fondu vidusposma novērtējums. Plānošanas perioda beigās Komisijai būtu jāveic fondu retrospektīvie izvērtējumi, kuros galvenā uzmanība būtu jāpievērš fondu ietekmei.
  Šo izvērtējumu rezultāti būtu jāpublisko. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(30)

Lai atbalstītu saistīto programmu un aktivitāšu sagatavošanu nākamajam plānošanas periodam, Komisijai būtu jāveic fondu vidusposma novērtējums. Plānošanas perioda beigās Komisijai būtu jāveic fondu retrospektīvie izvērtējumi, kuros galvenā uzmanība būtu jāpievērš fondu ietekmei.
  Šo izvērtējumu rezultāti būtu jāpublisko. [Gr. 28]

| (31) | Programmas iestādēm, saņēmējiem un ieinteresētajām personām dalībvalstīs būtu jāveicina izpratne par Savienības finansējuma sasniegumiem un attiecīgi jāinformē sabiedrība. Pārredzamības, komunikācijas un redzamības aktivitātes ir būtiskas, lai Savienības rīcību padarītu redzamu uz vietas, un to pamatā vajadzētu jābūt patiesai, precīzai un atjauninātai informācijai. Lai šīs prasības būtu izpildāmas, programmas iestādēm un Komisijai neatbilstības gadījumā būtu jāspēj piemērot korektīvus pasākumus. |
| --- | --- |

(31)

Programmas iestādēm, saņēmējiem un ieinteresētajām personām dalībvalstīs būtu jāveicina izpratne par Savienības finansējuma sasniegumiem un attiecīgi jāinformē sabiedrība. Pārredzamības, komunikācijas un redzamības aktivitātes ir būtiskas, lai Savienības rīcību padarītu redzamu uz vietas, un to pamatā vajadzētu jābūt patiesai, precīzai un atjauninātai informācijai. Lai šīs prasības būtu izpildāmas, programmas iestādēm un Komisijai neatbilstības gadījumā būtu jāspēj piemērot korektīvus pasākumus.

| (32) | Vadošajām iestādēm būtu jāpublicē strukturēta informācija par atlasītajām darbībām un saņēmējiem tās programmas tīmekļa vietnē, kas sniedz atbalstu darbībai, vienlaikus ņemot vērā prasības par personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (10). |
| --- | --- |

(32)

Vadošajām iestādēm būtu jāpublicē strukturēta informācija par atlasītajām darbībām un saņēmējiem tās programmas tīmekļa vietnē, kas sniedz atbalstu darbībai, vienlaikus ņemot vērā prasības par personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (10).

| (33) | Nolūkā vienkāršot fondu izmantošanu un samazināt kļūdu risku, ir lietderīgi definēt gan dalībvalstīm paredzētās Savienības iemaksas veidus, gan tā atbalsta veidus, ko dalībvalstis sniedz saņēmējiem. |
| --- | --- |

(33)

Nolūkā vienkāršot fondu izmantošanu un samazināt kļūdu risku, ir lietderīgi definēt gan dalībvalstīm paredzētās Savienības iemaksas veidus, gan tā atbalsta veidus, ko dalībvalstis sniedz saņēmējiem.

| (34) | Attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas saņēmējiem, dalībvalstīm arvien vairāk būtu jāizmanto vienkāršoto izmaksu iespējas. Sliekšņvērtība, kas saistīta ar vienkāršotu izmaksu iespēju obligātu izmantošanu, būtu jāsaista ar darbības kopējām izmaksām, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām darbībām, kas ir zem sliekšņvērtības, neatkarīgi no tā, vai atbalsts ir publisks vai privāts.
  Ja dalībvalsts plāno ierosināt izmantot vienkāršotu izmaksu iespēju, tā varētu apspriesties ar uzraudzības komiteju. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas saņēmējiem, dalībvalstīm arvien vairāk būtu jāizmanto vienkāršoto izmaksu iespējas. Sliekšņvērtība, kas saistīta ar vienkāršotu izmaksu iespēju obligātu izmantošanu, būtu jāsaista ar darbības kopējām izmaksām, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām darbībām, kas ir zem sliekšņvērtības, neatkarīgi no tā, vai atbalsts ir publisks vai privāts.
  Ja dalībvalsts plāno ierosināt izmantot vienkāršotu izmaksu iespēju, tā varētu apspriesties ar uzraudzības komiteju. [Gr. 29]

| (35) | Lai nodrošinātu vienoto likmju tūlītēju ieviešanu, jebkuru vienotu likmi, ko dalībvalstis noteikušas 2014.–2020. gada periodā, pamatojoties uz taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, būtu jāturpina piemērot līdzīgām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo regulu, neprasot jaunu aprēķina metodi. |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu vienoto likmju tūlītēju ieviešanu, jebkuru vienotu likmi, ko dalībvalstis noteikušas 2014.–2020. gada periodā, pamatojoties uz taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, būtu jāturpina piemērot līdzīgām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo regulu, neprasot jaunu aprēķina metodi.

| (36) | Lai optimizētu līdzfinansēto vides investīciju apguvi, būtu jānodrošina sinerģija ar LIFE vides un klimata pasākumu programmu, jo īpaši izmantojot LIFE stratēģiskos integrētos projektus un stratēģiskos dabas projektus
  , kā arī ar projektiem, ko finansē saskaņā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” un citām Savienības programmām
  . [Gr. 30] |
| --- | --- |

(36)

Lai optimizētu līdzfinansēto vides investīciju apguvi, būtu jānodrošina sinerģija ar LIFE vides un klimata pasākumu programmu, jo īpaši izmantojot LIFE stratēģiskos integrētos projektus un stratēģiskos dabas projektus
  , kā arī ar projektiem, ko finansē saskaņā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” un citām Savienības programmām
  . [Gr. 30]

| (37) | Lai nodrošinātu juridisko skaidrību, ir lietderīgi noteikt attiecināmības periodu izdevumiem vai izmaksām, kas saistīti ar darbībām, kuras saskaņā ar šo regulu atbalsta no fondiem, un ierobežot atbalstu pabeigtām darbībām. Būtu arī jāprecizē datums, no kura izdevumi kļūst tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem jaunu programmu pieņemšanas vai programmu izmaiņu gadījumā, tostarp izņēmuma iespēja pagarināt attiecināmības periodu dabas katastrofas sākšanās gadījumā, ja, reaģējot uz šādu katastrofu, ir steidzama nepieciešamība mobilizēt resursus. |
| --- | --- |

(37)

Lai nodrošinātu juridisko skaidrību, ir lietderīgi noteikt attiecināmības periodu izdevumiem vai izmaksām, kas saistīti ar darbībām, kuras saskaņā ar šo regulu atbalsta no fondiem, un ierobežot atbalstu pabeigtām darbībām. Būtu arī jāprecizē datums, no kura izdevumi kļūst tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem jaunu programmu pieņemšanas vai programmu izmaiņu gadījumā, tostarp izņēmuma iespēja pagarināt attiecināmības periodu dabas katastrofas sākšanās gadījumā, ja, reaģējot uz šādu katastrofu, ir steidzama nepieciešamība mobilizēt resursus.

| (38) | Lai nodrošinātu, fondu

  ka ar fondiem sekmē iekļaušanu, kā arī to
  rezultativitāti, taisnīgumu un ilgstošu iedarbību, būtu jāievieš noteikumi, kas garantē, ka investīcijas infrastruktūrā vai ienesīgas investīcijas ir
  nediskriminējošas un
  noturīgas un novērš to, ka fondus izmanto kā nepamatotas priekšrocības. Vadošajām iestādēm īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai, atlasot darbības, netiktu atbalstīta pārcelšana un lai nepamatoti izmaksātās summas par darbībām, kas neatbilst prasībai par ilglaicīgumu, tiktu uzskatītas par pārkāpumiem. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu, fondu

  ka ar fondiem sekmē iekļaušanu, kā arī to
  rezultativitāti, taisnīgumu un ilgstošu iedarbību, būtu jāievieš noteikumi, kas garantē, ka investīcijas infrastruktūrā vai ienesīgas investīcijas ir
  nediskriminējošas un
  noturīgas un novērš to, ka fondus izmanto kā nepamatotas priekšrocības. Vadošajām iestādēm īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai, atlasot darbības, netiktu atbalstīta pārcelšana un lai nepamatoti izmaksātās summas par darbībām, kas neatbilst prasībai par ilglaicīgumu, tiktu uzskatītas par pārkāpumiem. [Gr. 31]

| (39) | Lai uzlabotu papildināmību un vienkāršotu īstenošanu, vajadzētu būt iespējai mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopīgajās programmās kombinēt atbalstu no Kohēzijas fonda un ERAF ar atbalstu no ESF+. |
| --- | --- |

(39)

Lai uzlabotu papildināmību un vienkāršotu īstenošanu, vajadzētu būt iespējai mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopīgajās programmās kombinēt atbalstu no Kohēzijas fonda un ERAF ar atbalstu no ESF+.

| (40) | Lai optimizētu pievienoto vērtību no investīcijām, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas izveidot sinerģiju, jo īpaši starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, t. sk. reformu īstenošanas instrumentu.
  Šai politikas koordinācijai būtu jāveicina vienkārši lietojami mehānismi un daudzlīmeņu pārvaldība.
  Šī sinerģija būtu jāsasniedz, izmantojot galvenos mehānismus, proti, vienoto likmju atzīšanu attiecināmajām izmaksām no programmas “Apvārsnis Eiropa” par līdzīgu darbību un iespēju kombinēt finansējumu no dažādiem Savienības instrumentiem tajā pašā darbībā, ja vien tiek novērsta dubulta finansēšana. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par papildu finansējumu no fondiem. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(40)

Lai optimizētu pievienoto vērtību no investīcijām, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas izveidot sinerģiju, jo īpaši starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, t. sk. reformu īstenošanas instrumentu.
  Šai politikas koordinācijai būtu jāveicina vienkārši lietojami mehānismi un daudzlīmeņu pārvaldība.
  Šī sinerģija būtu jāsasniedz, izmantojot galvenos mehānismus, proti, vienoto likmju atzīšanu attiecināmajām izmaksām no programmas “Apvārsnis Eiropa” par līdzīgu darbību un iespēju kombinēt finansējumu no dažādiem Savienības instrumentiem tajā pašā darbībā, ja vien tiek novērsta dubulta finansēšana. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par papildu finansējumu no fondiem. [Gr. 32]

| (41) | Finanšu instrumentus nevajadzētu izmantot refinansēšanas darbību atbalstīšanai, piemēram, lai aizstātu esošos aizdevuma līgumus vai citiem investīciju finansēšanas veidiem, kas investīciju lēmuma pieņemšanas dienā jau ir fiziski pabeigti vai pilnībā īstenoti, bet gan lai atbalstītu jebkāda veida jaunas investīcijas saskaņā ar pamatā esošajiem politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(41)

Finanšu instrumentus nevajadzētu izmantot refinansēšanas darbību atbalstīšanai, piemēram, lai aizstātu esošos aizdevuma līgumus vai citiem investīciju finansēšanas veidiem, kas investīciju lēmuma pieņemšanas dienā jau ir fiziski pabeigti vai pilnībā īstenoti, bet gan lai atbalstītu jebkāda veida jaunas investīcijas saskaņā ar pamatā esošajiem politikas mērķiem.

| (42) | Lēmums finansēt atbalsta pasākumus ar finanšu instrumentu starpniecību būtu jāpieņem, pamatojoties uz ex ante novērtējumu. Ar šo regulu būtu jānosaka ex ante novērtējumu minimālie obligātie elementi un jāļauj dalībvalstīm izmantot attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu veikto ex ante novērtējumu, vajadzības gadījumā to atjauninot, lai novērstu administratīvo slogu un kavēšanos finanšu instrumentu veidošanā. |
| --- | --- |

(42)

Lēmums finansēt atbalsta pasākumus ar finanšu instrumentu starpniecību būtu jāpieņem, pamatojoties uz ex ante novērtējumu. Ar šo regulu būtu jānosaka ex ante novērtējumu minimālie obligātie elementi un jāļauj dalībvalstīm izmantot attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu veikto ex ante novērtējumu, vajadzības gadījumā to atjauninot, lai novērstu administratīvo slogu un kavēšanos finanšu instrumentu veidošanā.

| (42a) | Vadošajām iestādēm būtu dodama iespēja īstenot finanšu instrumentus, līguma slēgšanas tiesības tieši piešķirot EIB grupai, valsts attīstību veicinošām bankām un starptautiskām finanšu iestādēm. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(42a)

Vadošajām iestādēm būtu dodama iespēja īstenot finanšu instrumentus, līguma slēgšanas tiesības tieši piešķirot EIB grupai, valsts attīstību veicinošām bankām un starptautiskām finanšu iestādēm. [Gr. 33]

| (43) | Lai veicinātu noteiktu finanšu instrumentu veidu īstenošanu, attiecībā uz kuriem ir paredzēts papildinošs dotāciju atbalsts, šādai kombinācijai vienā finanšu instrumenta darbībā var piemērot noteikumus par finanšu instrumentiem. Vajadzētu paredzēt īpašus nosacījumus, lai šādos gadījumos novērstu dubultu finansēšanu. |
| --- | --- |

(43)

Lai veicinātu noteiktu finanšu instrumentu veidu īstenošanu, attiecībā uz kuriem ir paredzēts papildinošs dotāciju atbalsts, šādai kombinācijai vienā finanšu instrumenta darbībā var piemērot noteikumus par finanšu instrumentiem. Vajadzētu paredzēt īpašus nosacījumus, lai šādos gadījumos novērstu dubultu finansēšanu.

| (44) | Pilnībā ievērojot piemērojamos valsts atbalsta un publiskā iepirkuma noteikumus, kas jau precizēti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai lemt par vispiemērotākajiem finanšu instrumentu īstenošanas variantiem, lai apmierinātu mērķa reģionu īpašās vajadzības.
  Šajā ietvarā Komisijai sadarbībā ar Eiropas Revīzijas palātu būtu jāsniedz norādījumi revidentiem, vadošajām iestādēm un saņēmējiem, kā novērtēt atbilstību valsts atbalstam un izstrādātu valsts atbalsta shēmas. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(44)

Pilnībā ievērojot piemērojamos valsts atbalsta un publiskā iepirkuma noteikumus, kas jau precizēti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai lemt par vispiemērotākajiem finanšu instrumentu īstenošanas variantiem, lai apmierinātu mērķa reģionu īpašās vajadzības.
  Šajā ietvarā Komisijai sadarbībā ar Eiropas Revīzijas palātu būtu jāsniedz norādījumi revidentiem, vadošajām iestādēm un saņēmējiem, kā novērtēt atbilstību valsts atbalstam un izstrādātu valsts atbalsta shēmas. [Gr. 34]

| (45) | Saskaņā ar dalītās pārvaldības principu un noteikumiem dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt atbildīgām par programmu pārvaldību un kontroli un jānodrošina fondu likumīga un pareiza izmantošana. Tā kā dalībvalstīm būtu jāuzņemas galvenā atbildība par šādu pārvaldību un kontroli un jānodrošina, ka fondu atbalstītās darbības atbilst piemērojamiem tiesību aktiem, šajā saistībā būtu jānosaka to pienākumi. Šajā kontekstā būtu jānosaka arī Komisijas pilnvaras un pienākumi. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar dalītās pārvaldības principu un noteikumiem dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt atbildīgām par programmu pārvaldību un kontroli un jānodrošina fondu likumīga un pareiza izmantošana. Tā kā dalībvalstīm būtu jāuzņemas galvenā atbildība par šādu pārvaldību un kontroli un jānodrošina, ka fondu atbalstītās darbības atbilst piemērojamiem tiesību aktiem, šajā saistībā būtu jānosaka to pienākumi. Šajā kontekstā būtu jānosaka arī Komisijas pilnvaras un pienākumi.

| (45a) | Lai palielinātu pārskatatbildību un pārredzamību, Komisijai būtu jānodrošina sūdzību izskatīšanas sistēma, kas visiem iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām ir pieejama visos programmu sagatavošanas un īstenošanas posmos, arī uzraudzības un izvērtēšanas posmā. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(45a)

Lai palielinātu pārskatatbildību un pārredzamību, Komisijai būtu jānodrošina sūdzību izskatīšanas sistēma, kas visiem iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām ir pieejama visos programmu sagatavošanas un īstenošanas posmos, arī uzraudzības un izvērtēšanas posmā. [Gr. 35]

| (46) | Lai paātrinātu programmas īstenošanas sākumu,
  pēc iespējas
  būtu jāatvieglo iepriekšējā plānošanas perioda īstenošanas kārtības
  , tajā skaitā administratīvo un IT sistēmu,
  saglabāšana. Ja vien nav vajadzīga jauna tehnoloģija, jāsaglabā jau iepriekšējam plānošanas periodam izveidotās datorizētās sistēmas izmantošana, attiecīgi pielāgojot to. [Gr. 36] |
| --- | --- |

(46)

Lai paātrinātu programmas īstenošanas sākumu,
  pēc iespējas
  būtu jāatvieglo iepriekšējā plānošanas perioda īstenošanas kārtības
  , tajā skaitā administratīvo un IT sistēmu,
  saglabāšana. Ja vien nav vajadzīga jauna tehnoloģija, jāsaglabā jau iepriekšējam plānošanas periodam izveidotās datorizētās sistēmas izmantošana, attiecīgi pielāgojot to. [Gr. 36]

| (47) | Lai racionalizētu programmas pārvaldības funkcijas, grāmatvedības funkciju integrācija vadošās iestādes grāmatvedības funkcijās būtu jāsaglabā attiecībā uz programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, un citu fondu gadījumā tā jānodrošina kā izvēles iespēja. |
| --- | --- |

(47)

Lai racionalizētu programmas pārvaldības funkcijas, grāmatvedības funkciju integrācija vadošās iestādes grāmatvedības funkcijās būtu jāsaglabā attiecībā uz programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, un citu fondu gadījumā tā jānodrošina kā izvēles iespēja.

| (48) | Tā kā vadošajai iestādei ir galvenā atbildība par fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un līdz ar to tā pilda ievērojamu skaitu funkciju, būtu sīki jāizklāsta tās funkcijas attiecībā uz projektu atlasi, programmu pārvaldību un atbalsta sniegšanu uzraudzības komitejai. Izraudzītajām darbībām būtu jāatbilst horizontālajiem principiem. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā vadošajai iestādei ir galvenā atbildība par fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un līdz ar to tā pilda ievērojamu skaitu funkciju, būtu sīki jāizklāsta tās funkcijas attiecībā uz projektu atlasi, programmu pārvaldību un atbalsta sniegšanu uzraudzības komitejai. Izraudzītajām darbībām būtu jāatbilst horizontālajiem principiem.

| (48a) | Lai sekmētu fondu efektīvu izmantošanu, EIB atbalstam vajadzētu būt pieejamam visām dalībvalstīm pēc to pieprasījuma. Tas varētu attiekties uz spēju veidošanu, atbalstu projektu apzināšanā, sagatavošanā un īstenošanā, kā arī konsultācijām par finanšu instrumentiem un investīciju platformām. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(48a)

Lai sekmētu fondu efektīvu izmantošanu, EIB atbalstam vajadzētu būt pieejamam visām dalībvalstīm pēc to pieprasījuma. Tas varētu attiekties uz spēju veidošanu, atbalstu projektu apzināšanā, sagatavošanā un īstenošanā, kā arī konsultācijām par finanšu instrumentiem un investīciju platformām. [Gr. 37]

| (49) | Lai optimizētu sinerģiju starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, būtu jāveicina atbalsta sniegšana darbībām, kas jau ir saņēmušas izcilības zīmoga sertifikātu. |
| --- | --- |

(49)

Lai optimizētu sinerģiju starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, būtu jāveicina atbalsta sniegšana darbībām, kas jau ir saņēmušas izcilības zīmoga sertifikātu.

| (50) | Lai nodrošinātu atbilstošu līdzsvaru starp fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un saistītajām administratīvajām izmaksām un slogu, pārvaldības verifikācijas biežums, darbības joma un aptvērums būtu jābalsta uz riska novērtējumu, kurā vērā ņemti tādi faktori kā īstenoto darbību veids,
  to sarežģītība un skaits,
  saņēmēji, kā arī riska līmenis, kas noteikts iepriekšējās pārvaldības verifikācijās un revīzijās.
  Fondu pārvaldības un kontroles pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem ar riska līmeni Savienības budžetam. [Gr. 38] |
| --- | --- |

(50)

Lai nodrošinātu atbilstošu līdzsvaru starp fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un saistītajām administratīvajām izmaksām un slogu, pārvaldības verifikācijas biežums, darbības joma un aptvērums būtu jābalsta uz riska novērtējumu, kurā vērā ņemti tādi faktori kā īstenoto darbību veids,
  to sarežģītība un skaits,
  saņēmēji, kā arī riska līmenis, kas noteikts iepriekšējās pārvaldības verifikācijās un revīzijās.
  Fondu pārvaldības un kontroles pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem ar riska līmeni Savienības budžetam. [Gr. 38]

| (51) | Revīzijas iestādei būtu jāveic revīzijas un jānodrošina, lai Komisijai sniegtais revīzijas atzinums ir uzticams. Revīzijas atzinumam būtu jāsniedz Komisijai pārliecība par trim jautājumiem, proti, deklarēto izdevumu likumību un pareizību, pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību un pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu. |
| --- | --- |

(51)

Revīzijas iestādei būtu jāveic revīzijas un jānodrošina, lai Komisijai sniegtais revīzijas atzinums ir uzticams. Revīzijas atzinumam būtu jāsniedz Komisijai pārliecība par trim jautājumiem, proti, deklarēto izdevumu likumību un pareizību, pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību un pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu.

| (52) | Verifikāciju un revīzijas prasību samazināšanai vajadzētu būt iespējamai, ja ir pārliecība, ka programma ir darbojusies rezultatīvi divus pēdējos gadus pēc kārtas, jo tas liecina par fondu efektīvu un lietderīgu apguvi ilgākā laikposmā. |
| --- | --- |

(52)

Verifikāciju un revīzijas prasību samazināšanai vajadzētu būt iespējamai, ja ir pārliecība, ka programma ir darbojusies rezultatīvi divus pēdējos gadus pēc kārtas, jo tas liecina par fondu efektīvu un lietderīgu apguvi ilgākā laikposmā.

| (53) | Lai samazinātu administratīvo slogu saņēmējiem un administratīvās izmaksas, attiecībā uz fondiem būtu jānosaka vienotās revīzijas principa konkrēta piemērošana. |
| --- | --- |

(53)

Lai samazinātu administratīvo slogu saņēmējiem un administratīvās izmaksas, attiecībā uz fondiem būtu jānosaka vienotās revīzijas principa konkrēta piemērošana.

| (54) | Lai uzlabotu finanšu pārvaldību, būtu jāparedz vienkāršota priekšfinansējuma shēma. Priekšfinansējuma shēmai būtu jānodrošina, ka dalībvalstij ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no programmas īstenošanas sākuma. |
| --- | --- |

(54)

Lai uzlabotu finanšu pārvaldību, būtu jāparedz vienkāršota priekšfinansējuma shēma. Priekšfinansējuma shēmai būtu jānodrošina, ka dalībvalstij ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no programmas īstenošanas sākuma.

| (55) | Lai samazinātu administratīvo slogu dalībvalstīm, kā arī Komisijai, būtu jāizveido obligāts ceturkšņa maksājuma pieteikumu grafiks. Komisijas maksājumiem būtu jāturpina piemērot 10 % ieturējumu līdz kontu gada atlikuma maksājumam, ja Komisija var secināt, ka pārskati ir pilnīgi, precīzi un patiesi. |
| --- | --- |

(55)

Lai samazinātu administratīvo slogu dalībvalstīm, kā arī Komisijai, būtu jāizveido obligāts ceturkšņa maksājuma pieteikumu grafiks. Komisijas maksājumiem būtu jāturpina piemērot 10 % ieturējumu līdz kontu gada atlikuma maksājumam, ja Komisija var secināt, ka pārskati ir pilnīgi, precīzi un patiesi.

| (56) | Lai samazinātu administratīvo slogu, gada pārskatu akceptēšanas procedūra būtu jāvienkāršo, paredzot vienkāršāku kārtību attiecībā uz maksājumiem un atgūšanu, ja starp Komisiju un dalībvalsti nav domstarpību. |
| --- | --- |

(56)

Lai samazinātu administratīvo slogu, gada pārskatu akceptēšanas procedūra būtu jāvienkāršo, paredzot vienkāršāku kārtību attiecībā uz maksājumiem un atgūšanu, ja starp Komisiju un dalībvalsti nav domstarpību.

| (57) | Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un budžetu, dalībvalstu un Komisijas līmenī būtu jānosaka un jāīsteno samērīgi pasākumi. Komisijai vajadzētu būt iespējai pārtraukt maksājumu termiņus, apturēt starpposma maksājumus un piemērot finanšu korekcijas, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi. Komisijai būtu jāievēro proporcionalitātes princips, ņemot vērā pārkāpumu raksturu, smagumu un biežumu un to finansiālo ietekmi uz Savienības budžetu. |
| --- | --- |

(57)

Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un budžetu, dalībvalstu un Komisijas līmenī būtu jānosaka un jāīsteno samērīgi pasākumi. Komisijai vajadzētu būt iespējai pārtraukt maksājumu termiņus, apturēt starpposma maksājumus un piemērot finanšu korekcijas, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi. Komisijai būtu jāievēro proporcionalitātes princips, ņemot vērā pārkāpumu raksturu, smagumu un biežumu un to finansiālo ietekmi uz Savienības budžetu.

| (58) | Dalībvalstīm būtu arī jānovērš, jākonstatē un efektīvi jārisina pārkāpumi, tostarp saņēmēju veikta krāpšana. Turklāt saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (11), Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (12) un Regulu Nr. 2185/96 (13) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 (14) Eiropas Prokuratūra var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Direktīvā (ES) 2017/1371 (15) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības fondu līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūrai (EPPO) un Eiropas Revīzijas palātai (ECA) nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības fondu apguvē iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu jāziņo

  jāsniedz
  Komisijai
  detalizēts ziņojums
  par atklātajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un par turpmākajiem pasākumiem, kā arī par turpmākajiem pasākumiem pēc OLAF izmeklēšanas.
  Dalībvalstīm, kas neiesaistās ciešākā sadarbībā ar EPPO, būtu jāziņo Komisijai par lēmumiem, ko pieņēmušas valstu kriminālvajāšanas iestādes attiecībā uz gadījumiem,


  kad pārkāpumi skar Savienības budžetu. [Gr. 39] |
| --- | --- |

(58)

Dalībvalstīm būtu arī jānovērš, jākonstatē un efektīvi jārisina pārkāpumi, tostarp saņēmēju veikta krāpšana. Turklāt saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (11), Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (12) un Regulu Nr. 2185/96 (13) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 (14) Eiropas Prokuratūra var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Direktīvā (ES) 2017/1371 (15) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības fondu līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūrai (EPPO) un Eiropas Revīzijas palātai (ECA) nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības fondu apguvē iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu jāziņo

  jāsniedz
  Komisijai
  detalizēts ziņojums
  par atklātajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un par turpmākajiem pasākumiem, kā arī par turpmākajiem pasākumiem pēc OLAF izmeklēšanas.
  Dalībvalstīm, kas neiesaistās ciešākā sadarbībā ar EPPO, būtu jāziņo Komisijai par lēmumiem, ko pieņēmušas valstu kriminālvajāšanas iestādes attiecībā uz gadījumiem,


  kad pārkāpumi skar Savienības budžetu. [Gr. 39]

| (59) | Lai veicinātu finanšu disciplīnu, ir lietderīgi noteikt kārtību budžeta saistību atcelšanai programmas līmenī. |
| --- | --- |

(59)

Lai veicinātu finanšu disciplīnu, ir lietderīgi noteikt kārtību budžeta saistību atcelšanai programmas līmenī.

| (60) | Lai veicinātu LESD ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanu, mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” būtu jāatbalsta visi reģioni. Lai nodrošinātu līdzsvarotu un pakāpenisku atbalstu un atspoguļotu ekonomiskās un sociālās attīstības līmeni, resursi saskaņā ar minēto mērķi no ERAF un ESF+ būtu jāpiešķir, pamatojoties uz sadales principu, kas galvenokārt balstās uz IKP uz vienu iedzīvotāju. Dalībvalstīm, kurās nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no Savienības vidējā rādītāja, būtu jāgūst labums no mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ko finansē no Kohēzijas fonda. |
| --- | --- |

(60)

Lai veicinātu LESD ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanu, mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” būtu jāatbalsta visi reģioni. Lai nodrošinātu līdzsvarotu un pakāpenisku atbalstu un atspoguļotu ekonomiskās un sociālās attīstības līmeni, resursi saskaņā ar minēto mērķi no ERAF un ESF+ būtu jāpiešķir, pamatojoties uz sadales principu, kas galvenokārt balstās uz IKP uz vienu iedzīvotāju. Dalībvalstīm, kurās nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no Savienības vidējā rādītāja, būtu jāgūst labums no mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ko finansē no Kohēzijas fonda.

| (61) | Būtu jānosaka objektīvi kritēriji to reģionu un teritoriju noteikšanai, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem. Tālab reģionu un teritoriju apzināšanai Savienības mērogā vajadzētu balstīties uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (16), kura grozīta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 868/2014

  2016
  /
  2066
   (17). [Gr. 40] |
| --- | --- |

(61)

Būtu jānosaka objektīvi kritēriji to reģionu un teritoriju noteikšanai, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem. Tālab reģionu un teritoriju apzināšanai Savienības mērogā vajadzētu balstīties uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (16), kura grozīta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 868/2014

  2016
  /
  2066
   (17). [Gr. 40]

| (62) | Lai noteiktu atbilstošu finanšu shēmu ERAF, ESF+
  , ELFLA, EJZF
  un Kohēzijas fondam, Komisijai būtu jānosaka pieejamo piešķīrumu ikgada sadalījums pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu, kā arī piešķīrumi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg). Ņemot vērā to, ka dalībvalstu piešķīrumi būtu jānosaka, pamatojoties uz 2018. gadā pieejamiem statistikas datiem un prognozēm, un ņemot vērā prognožu nedrošību, Komisijai 2024. gadā vajadzētu pārskatīt visu dalībvalstu kopējos piešķīrumus, pamatojoties uz jaunākajiem tobrīd pieejamajiem statistikas datiem, un, ja kumulatīvā novirze pārsniedz ± 5 %, tai vajadzētu koriģēt 2025.–2027. gadam paredzētos piešķīrumus, lai vidusposma pārskatīšanas rezultāti un tehnisko korekciju rezultāti vienlaikus atspoguļotos programmas grozījumos. [Gr. 41] |
| --- | --- |

(62)

Lai noteiktu atbilstošu finanšu shēmu ERAF, ESF+
  , ELFLA, EJZF
  un Kohēzijas fondam, Komisijai būtu jānosaka pieejamo piešķīrumu ikgada sadalījums pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu, kā arī piešķīrumi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg). Ņemot vērā to, ka dalībvalstu piešķīrumi būtu jānosaka, pamatojoties uz 2018. gadā pieejamiem statistikas datiem un prognozēm, un ņemot vērā prognožu nedrošību, Komisijai 2024. gadā vajadzētu pārskatīt visu dalībvalstu kopējos piešķīrumus, pamatojoties uz jaunākajiem tobrīd pieejamajiem statistikas datiem, un, ja kumulatīvā novirze pārsniedz ± 5 %, tai vajadzētu koriģēt 2025.–2027. gadam paredzētos piešķīrumus, lai vidusposma pārskatīšanas rezultāti un tehnisko korekciju rezultāti vienlaikus atspoguļotos programmas grozījumos. [Gr. 41]

| (63) | No Kohēzijas fonda līdzekļiem turpinās finansēt Eiropas transporta tīklu projektus atbilstoši Regulai (ES) Nr. [jaunā EISI regula] (18), izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”). Pamatojoties uz sekmīgo pieeju 2014.–2020. gada plānošanas periodā, šajā nolūkā no Kohēzijas fonda uz EISI būtu jāpārvieto 10 000 000 000 
  4 000 000 000
   EUR. [Gr. 42] |
| --- | --- |

(63)

No Kohēzijas fonda līdzekļiem turpinās finansēt Eiropas transporta tīklu projektus atbilstoši Regulai (ES) Nr. [jaunā EISI regula] (18), izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”). Pamatojoties uz sekmīgo pieeju 2014.–2020. gada plānošanas periodā, šajā nolūkā no Kohēzijas fonda uz EISI būtu jāpārvieto 10 000 000 000 
  4 000 000 000
   EUR. [Gr. 42]

| (64) | Noteikta līdzekļu summa no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda būtu jāpiešķir Eiropas pilsētiniciatīvai, kas būtu jāīsteno Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā.
  Nākotnē papildus būtu jāapsver īpašais atbalsts, kas tiek sniegts mazāk attīstītiem reģioniem un kopienām. [Gr. 43] |
| --- | --- |

(64)

Noteikta līdzekļu summa no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda būtu jāpiešķir Eiropas pilsētiniciatīvai, kas būtu jāīsteno Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā.
  Nākotnē papildus būtu jāapsver īpašais atbalsts, kas tiek sniegts mazāk attīstītiem reģioniem un kopienām. [Gr. 43]

| (65) | Lai nodrošinātu atbilstošu piešķīrumu pa reģionu kategorijām, principā dalībvalstīm paredzētajiem kopējiem piešķīrumiem attiecībā uz mazāk attīstītiem, pārejas un vairāk attīstītiem reģioniem nevajadzētu būt pārvietojamiem starp kategorijām. Tomēr, ievērojot dalībvalsts vajadzības risināt konkrētas problēmas, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieprasīt pārvietojumu no to piešķīrumiem vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem uz mazāk attīstītiem reģioniem, un šī izvēle būtu jāpamato. Lai nodrošinātu pietiekamus finanšu resursus mazāk attīstītiem reģioniem, būtu jānosaka maksimālais apjoms pārvedumiem uz vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem. Resursu pārvietojamībai starp mērķiem nevajadzētu būt iespējamai. |
| --- | --- |

(65)

Lai nodrošinātu atbilstošu piešķīrumu pa reģionu kategorijām, principā dalībvalstīm paredzētajiem kopējiem piešķīrumiem attiecībā uz mazāk attīstītiem, pārejas un vairāk attīstītiem reģioniem nevajadzētu būt pārvietojamiem starp kategorijām. Tomēr, ievērojot dalībvalsts vajadzības risināt konkrētas problēmas, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieprasīt pārvietojumu no to piešķīrumiem vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem uz mazāk attīstītiem reģioniem, un šī izvēle būtu jāpamato. Lai nodrošinātu pietiekamus finanšu resursus mazāk attīstītiem reģioniem, būtu jānosaka maksimālais apjoms pārvedumiem uz vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem. Resursu pārvietojamībai starp mērķiem nevajadzētu būt iespējamai.

| (65a) | Lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras reģioni ar vidējiem ienākumiem, kā aprakstīts Septītajā kohēzijas ziņojumā
   (19)

  (zems izaugsmes līmenis salīdzinājumā ar attīstītākiem reģioniem, kā arī salīdzinājumā ar mazāk attīstītiem reģioniem, šī problēma jo īpaši skar reģionus, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 90 % līdz 100 % no ES-27 vidējā IKP), “pārejas reģioniem” būtu jāpiešķir pienācīgs atbalsts un tie jādefinē kā reģioni, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 100 % no ES-27 vidējā IKP. [Gr. 44] |
| --- | --- |

(65a)

Lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras reģioni ar vidējiem ienākumiem, kā aprakstīts Septītajā kohēzijas ziņojumā
   (19)

  (zems izaugsmes līmenis salīdzinājumā ar attīstītākiem reģioniem, kā arī salīdzinājumā ar mazāk attīstītiem reģioniem, šī problēma jo īpaši skar reģionus, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 90 % līdz 100 % no ES-27 vidējā IKP), “pārejas reģioniem” būtu jāpiešķir pienācīgs atbalsts un tie jādefinē kā reģioni, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 100 % no ES-27 vidējā IKP. [Gr. 44]

| (66) | Īrijas salas unikālo un īpašo apstākļu kontekstā un nolūkā atbalstīt ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam būtu jāturpina jaunā programma PEACE PLUS un jābalstās uz iepriekšējo programmu PEACE un INTERREG darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā šīs programmas praktisko nozīmi, tā būtu jāatbalsta ar īpašu piešķīrumu, lai turpinātu atbalstīt miera un samierināšanās pasākumus, un programmai būtu jāpiešķir attiecīga daļa no Īrijas piešķīruma atbilstoši mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg). |
| --- | --- |

(66)

Īrijas salas unikālo un īpašo apstākļu kontekstā un nolūkā atbalstīt ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam būtu jāturpina jaunā programma PEACE PLUS un jābalstās uz iepriekšējo programmu PEACE un INTERREG darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā šīs programmas praktisko nozīmi, tā būtu jāatbalsta ar īpašu piešķīrumu, lai turpinātu atbalstīt miera un samierināšanās pasākumus, un programmai būtu jāpiešķir attiecīga daļa no Īrijas piešķīruma atbilstoši mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg).

| (66a) | Ņemot vērā to, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības, vairāki reģioni un dalībvalstis būs vairāk pakļauti šīs izstāšanās sekām nekā citi, ņemot vērā to ģeogrāfisko un dabas situāciju un/vai to tirdzniecības attiecību apmēru. Tāpēc ir svarīgi apzināt praktiskus risinājumus, kā sniegt atbalstu, izmantojot arī kohēzijas politiku, lai risinātu problēmas, ar kurām attiecīgie reģioni un dalībvalstis saskarsies pēc tam, kad būs notikusi Apvienotās Karalistes izstāšanās. Turklāt būs jāizveido pastāvīga sadarbība, kas ietver informācijas un labas prakses apmaiņu visvairāk skarto vietējo un reģionālo iestāžu un dalībvalstu līmenī. [Gr. 45] |
| --- | --- |

(66a)

Ņemot vērā to, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības, vairāki reģioni un dalībvalstis būs vairāk pakļauti šīs izstāšanās sekām nekā citi, ņemot vērā to ģeogrāfisko un dabas situāciju un/vai to tirdzniecības attiecību apmēru. Tāpēc ir svarīgi apzināt praktiskus risinājumus, kā sniegt atbalstu, izmantojot arī kohēzijas politiku, lai risinātu problēmas, ar kurām attiecīgie reģioni un dalībvalstis saskarsies pēc tam, kad būs notikusi Apvienotās Karalistes izstāšanās. Turklāt būs jāizveido pastāvīga sadarbība, kas ietver informācijas un labas prakses apmaiņu visvairāk skarto vietējo un reģionālo iestāžu un dalībvalstu līmenī. [Gr. 45]

| (67) | Ir jānosaka kohēzijas politikas jomas līdzfinansējuma maksimālā likme katrai reģionu kategorijai, lai nodrošinātu, ka līdzfinansējuma princips tiek ievērots, pienācīgā līmenī izmantojot valsts publiskā vai privātā sektora atbalstu. Šīm likmēm būtu jāatspoguļo reģionu ekonomikas attīstības līmenis IKP izteiksmē uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES 27 valstu vidējo rādītāju
  , vienlaikus saglabājot ne mazāk labvēlīgu attieksmi to kategorijas maiņas gadījumā
  . [Gr. 46] |
| --- | --- |

(67)

Ir jānosaka kohēzijas politikas jomas līdzfinansējuma maksimālā likme katrai reģionu kategorijai, lai nodrošinātu, ka līdzfinansējuma princips tiek ievērots, pienācīgā līmenī izmantojot valsts publiskā vai privātā sektora atbalstu. Šīm likmēm būtu jāatspoguļo reģionu ekonomikas attīstības līmenis IKP izteiksmē uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES 27 valstu vidējo rādītāju
  , vienlaikus saglabājot ne mazāk labvēlīgu attieksmi to kategorijas maiņas gadījumā
  . [Gr. 46]

| (68) | Lai papildinātu un grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz grozījumu veikšanu elementos, kas iekļauti konkrētos šīs regulas pielikumos, t. i., attiecībā uz intervences veidu dimensijām un kodiem, partnerības nolīgumu un programmu veidnēm, datu nosūtīšanas veidnēm, Savienības emblēmas izmantošanu, finansējuma līgumu un stratēģijas dokumentu elementiem, revīzijas taku, elektroniskas datu apmaiņas sistēmām, veidnēm, kas attiecas uz pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, pārvaldības deklarāciju, revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu, revīzijas stratēģiju, maksājuma pieteikumiem, pārskatiem, kā arī finanšu korekciju apmēra noteikšanu. |
| --- | --- |

(68)

Lai papildinātu un grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz grozījumu veikšanu elementos, kas iekļauti konkrētos šīs regulas pielikumos, t. i., attiecībā uz intervences veidu dimensijām un kodiem, partnerības nolīgumu un programmu veidnēm, datu nosūtīšanas veidnēm, Savienības emblēmas izmantošanu, finansējuma līgumu un stratēģijas dokumentu elementiem, revīzijas taku, elektroniskas datu apmaiņas sistēmām, veidnēm, kas attiecas uz pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, pārvaldības deklarāciju, revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu, revīzijas stratēģiju, maksājuma pieteikumiem, pārskatiem, kā arī finanšu korekciju apmēra noteikšanu.

| (69) | Turklāt Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā noteikt

  grozīt Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību, lai pielāgotu kodeksu šai regulai, un nolūkā izstrādāt
  kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka pārkāpumu gadījumus, par kuriem jāziņo, vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu, vienotas likmes un tāda finansējuma definīciju, kas nav saistīts ar izmaksām, kuras piemērojamas visām dalībvalstīm, kā arī standartizētas darbderīgas atlases metodes izstrādi. [Gr. 47] |
| --- | --- |

(69)

Turklāt Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā noteikt

  grozīt Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību, lai pielāgotu kodeksu šai regulai, un nolūkā izstrādāt
  kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka pārkāpumu gadījumus, par kuriem jāziņo, vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu, vienotas likmes un tāda finansējuma definīciju, kas nav saistīts ar izmaksām, kuras piemērojamas visām dalībvalstīm, kā arī standartizētas darbderīgas atlases metodes izstrādi. [Gr. 47]

| (70) | Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas
  , pārredzamas
  apspriešanās
  ar visām ieinteresētajām personām
  , tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 48] |
| --- | --- |

(70)

Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas
  , pārredzamas
  apspriešanās
  ar visām ieinteresētajām personām
  , tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 48]

| (71) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus partnerības nolīgumu pieņemšanai, programmu pieņemšanai vai grozīšanai, kā arī finanšu korekciju piemērošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz formātu, kas jāizmanto ziņošanai par pārkāpumiem, elektroniskajiem datiem, kas jāreģistrē un jāglabā, un galīgā veikuma ziņojuma veidnei izmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (20). Lai gan šie tiesību akti ir vispārīgi, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ievērojot to, ka minētie akti nosaka tikai tehniskus aspektus, veidlapas un veidnes. Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz finanšu piešķīrumu sadalījuma noteikšanu ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondā būtu jāpieņem bez komitoloģijas procedūras, ievērojot to, ka tās tikai atspoguļo iepriekš noteiktas aprēķināšanas metodoloģijas piemērošanu. |
| --- | --- |

(71)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus partnerības nolīgumu pieņemšanai, programmu pieņemšanai vai grozīšanai, kā arī finanšu korekciju piemērošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz formātu, kas jāizmanto ziņošanai par pārkāpumiem, elektroniskajiem datiem, kas jāreģistrē un jāglabā, un galīgā veikuma ziņojuma veidnei izmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (20). Lai gan šie tiesību akti ir vispārīgi, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ievērojot to, ka minētie akti nosaka tikai tehniskus aspektus, veidlapas un veidnes. Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz finanšu piešķīrumu sadalījuma noteikšanu ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondā būtu jāpieņem bez komitoloģijas procedūras, ievērojot to, ka tās tikai atspoguļo iepriekš noteiktas aprēķināšanas metodoloģijas piemērošanu.

| (72) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (21) vai jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un darbībām, ko atbalsta fondi, uz kuriem attiecas 2014.–2020. gada plānošanas periods. Tā kā gaidāms, ka Regulas (ES) Nr. 1303/2013 īstenošanas periods turpināsies plānošanas periodā, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto darbību īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka pārejas perioda noteikumi. Pārejas perioda darbības katrs atsevišķais posms, kas vērsts uz vienu un to pašu vispārējo mērķi, būtu jāīsteno saskaņā ar tā plānošanas perioda noteikumiem, atbilstoši kuram tas saņem finansējumu. |
| --- | --- |

(72)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (21) vai jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un darbībām, ko atbalsta fondi, uz kuriem attiecas 2014.–2020. gada plānošanas periods. Tā kā gaidāms, ka Regulas (ES) Nr. 1303/2013 īstenošanas periods turpināsies plānošanas periodā, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto darbību īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka pārejas perioda noteikumi. Pārejas perioda darbības katrs atsevišķais posms, kas vērsts uz vienu un to pašu vispārējo mērķi, būtu jāīsteno saskaņā ar tā plānošanas perioda noteikumiem, atbilstoši kuram tas saņem finansējumu.

| (73) | Šīs regulas mērķus, proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un noteikt kopīgus finanšu noteikumus Savienības budžeta daļai, ko izpilda dalītā pārvaldībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, no vienas puses, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību,

  konkrētās problēmas
  , kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu resursus un, no otras puses, ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas īstenošanas sistēmas, kas aptver vairākus dalītā pārvaldībā īstenotus Savienības fondus. Tā kā tādējādi šos mērķus drīzāk labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. [Gr. 49] |
| --- | --- |

(73)

Šīs regulas mērķus, proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un noteikt kopīgus finanšu noteikumus Savienības budžeta daļai, ko izpilda dalītā pārvaldībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, no vienas puses, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību,

  konkrētās problēmas
  , kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu resursus un, no otras puses, ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas īstenošanas sistēmas, kas aptver vairākus dalītā pārvaldībā īstenotus Savienības fondus. Tā kā tādējādi šos mērķus drīzāk labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. [Gr. 49]

| (74) | Šajā regulā tiek respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, |
| --- | --- |

(74)

Šajā regulā tiek respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

MĒRĶI UN VISPĀRĒJI ATBALSTA NOTEIKUMI

I NODAĻA

Priekšmets un definīcijas

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā noteikti:

| (a) | finanšu noteikumi, ko piemēro Eiropas Reģionālās attīstības fondam (“ERAF”), Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), Kohēzijas fondam, Eiropas
  Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (“ELFLA”),
  Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam (“BMVI”) (“fondi”); [Gr. 50] |
| --- | --- |

(a)

finanšu noteikumi, ko piemēro Eiropas Reģionālās attīstības fondam (“ERAF”), Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), Kohēzijas fondam, Eiropas
  Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (“ELFLA”),
  Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam (“BMVI”) (“fondi”); [Gr. 50]

| (b) | kopīgi noteikumi, ko piemēro ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam un EJZF
  , kā arī ELFLA, kā noteikts šā panta 1. a punktā
  . [Gr. 431] |
| --- | --- |

(b)

kopīgi noteikumi, ko piemēro ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam un EJZF
  , kā arī ELFLA, kā noteikts šā panta 1. a punktā
  . [Gr. 431]

1.a
     
  Atbalsta pasākumiem, ko finansē ELFLA, piemēro I sadaļas I nodaļas 2. panta 4.a punktu, II nodaļas 5. pantu, III sadaļas II nodaļas 22.–28. pantu un IV sadaļas III nodaļas I iedaļas 41.–43. pantu, un finanšu instrumentiem, kas paredzēti Regulas (ES) .../... [KLP stratēģisko plānu regula] 74. pantā un ko atbalsta ELFLA, piemēro I sadaļas I nodaļas 2. panta 15.–25. punktu, kā arī V sadaļas II nodaļas II iedaļas 52.–56. pantu. [Gr. 432]

2.   Šo regulu nepiemēro ESF+ Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai un Veselības sadaļai un EJZF, AMIF, IDF un BMVI tiešas vai netiešas pārvaldības komponentiem, izņemot tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas.

3.   II sadaļas III nodaļas 4. un 10. pantu, III sadaļas II nodaļu un VIII sadaļu nepiemēro AMIF, IDF un BMVI.

4.   VIII sadaļu nepiemēro EJZF.

5.   II sadaļas II nodaļas 11. pantu un III nodaļas 15. pantu, III sadaļas I nodaļu, IV sadaļas I nodaļas 33.–36. pantu un 38. panta 1.–4. punktu, II nodaļas 39. pantu, III nodaļas 45. pantu, VI sadaļas II nodaļas 67., 71., 73. un 74. pantu un III nodaļu nepiemēro Interreg programmām.

6.   Turpmāk uzskaitītajās konkrētu fondu regulās var paredzēt šo regulu papildinošus noteikumus, kas nav pretrunā ar šo regulu. Ja rodas šaubas par šīs regulas un konkrētu fondu regulu piemērošanu, turpmāk norādītā regula ir noteicošā:

| (a) | Regula (ES) [...] (“ERAF un KF regula”) (22); |
| --- | --- |

(a)

Regula (ES) [...] (“ERAF un KF regula”) (22);

| (b) | Regula (ES) [...] (“ESF+ regula”) (23); |
| --- | --- |

(b)

Regula (ES) [...] (“ESF+ regula”) (23);

| (c) | Regula (ES) [...] (“ETS regula”) (24); |
| --- | --- |

(c)

Regula (ES) [...] (“ETS regula”) (24);

| (d) | Regula (ES) [...] (“EJZF regula”) (25); |
| --- | --- |

(d)

Regula (ES) [...] (“EJZF regula”) (25);

| (e) | Regula (ES) [...] (“AMIF regula”) (26); |
| --- | --- |

(e)

Regula (ES) [...] (“AMIF regula”) (26);

| (f) | Regula (ES) [...] (“IDF regula”) (27); |
| --- | --- |

(f)

Regula (ES) [...] (“IDF regula”) (27);

| (g) | Regula (ES) [...] (“BMVI regula”) (28) . |
| --- | --- |

(g)

Regula (ES) [...] (“BMVI regula”) (28) .

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi” ir Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. 
  un 4.
   punktu un 148. panta 4. punktu attiecībā uz strukturālām problēmām, ko ir lietderīgi risināt, veicot daudzgadu investīcijas, kuras ietilpst fondu darbības jomā, kā noteikts konkrētu fondu regulās un attiecīgajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar [XX]. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunās Enerģētikas savienības pārvaldības regulas numurs]; [Gr. 54] |
| --- | --- |

(1)

“attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi” ir Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. 
  un 4.
   punktu un 148. panta 4. punktu attiecībā uz strukturālām problēmām, ko ir lietderīgi risināt, veicot daudzgadu investīcijas, kuras ietilpst fondu darbības jomā, kā noteikts konkrētu fondu regulās un attiecīgajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar [XX]. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunās Enerģētikas savienības pārvaldības regulas numurs]; [Gr. 54]

| (1a) | “veicinošais nosacījums” ir konkrēts un precīzi definēts nosacījums, kam ir patiesa saikne ar tiešu ietekmi uz konkrētā programmas mērķa efektīvu un lietderīgu sasniegšanu; [Gr. 55] |
| --- | --- |

(1a)

“veicinošais nosacījums” ir konkrēts un precīzi definēts nosacījums, kam ir patiesa saikne ar tiešu ietekmi uz konkrētā programmas mērķa efektīvu un lietderīgu sasniegšanu; [Gr. 55]

| (2) | “piemērojamie tiesību akti” ir Savienības tiesību akti un valstu tiesību akti, kas attiecas uz to piemērošanu; |
| --- | --- |

(2)

“piemērojamie tiesību akti” ir Savienības tiesību akti un valstu tiesību akti, kas attiecas uz to piemērošanu;

| (3) | “darbība” ir:






  (a) | projekts, līgums, rīcība vai projektu grupa, kas atlasīti attiecīgajās programmās; |
| --- | --- | --- |

(3)

“darbība” ir:

(a)

projekts, līgums, rīcība vai projektu grupa, kas atlasīti attiecīgajās programmās;

| (b) | finanšu instrumentu kontekstā — programmieguldījums finanšu instrumentā un sekojošais finansiālais atbalsts, kuru ar minētā finanšu instrumenta starpniecību sniedz galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

(b)

finanšu instrumentu kontekstā — programmieguldījums finanšu instrumentā un sekojošais finansiālais atbalsts, kuru ar minētā finanšu instrumenta starpniecību sniedz galasaņēmējiem;

| (4) | “stratēģiski svarīga darbība” ir darbība, kas sniedz būtisku devumu programmas mērķu sasniegšanā un uz ko attiecas īpaši uzraudzības un komunikācijas pasākumi; |
| --- | --- |

(4)

“stratēģiski svarīga darbība” ir darbība, kas sniedz būtisku devumu programmas mērķu sasniegšanā un uz ko attiecas īpaši uzraudzības un komunikācijas pasākumi;

| (4a) | “programma” ELFLA kontekstā nozīmē KLP stratēģiskos plānus, kas minēti Regulā (ES) [...] (“KLP stratēģisko plānu regula”); [Gr. 56] |
| --- | --- |

(4a)

“programma” ELFLA kontekstā nozīmē KLP stratēģiskos plānus, kas minēti Regulā (ES) [...] (“KLP stratēģisko plānu regula”); [Gr. 56]

| (5) | “prioritāte”AMIF, IDF un BMVI kontekstā ir konkrēts mērķis; EJZF kontekstā tā ir “atbalsta jomu veids”, kā norādīts EJZF regulas III pielikumā noteiktajā nomenklatūrā; |
| --- | --- |

(5)

“prioritāte”AMIF, IDF un BMVI kontekstā ir konkrēts mērķis; EJZF kontekstā tā ir “atbalsta jomu veids”, kā norādīts EJZF regulas III pielikumā noteiktajā nomenklatūrā;

| (6) | “konkrēts mērķis” EJZF kontekstā tiek saprasts kā “atbalsta jomas”, kas norādītas EJZF regulas III pielikumā; |
| --- | --- |

(6)

“konkrēts mērķis” EJZF kontekstā tiek saprasts kā “atbalsta jomas”, kas norādītas EJZF regulas III pielikumā;

| (7) | “starpniekstruktūra” ir publisko vai privāto tiesību subjekts, kas darbojas vadošās iestādes atbildībā vai kas šādas iestādes vārdā veic pienākumus vai uzdevumus; |
| --- | --- |

(7)

“starpniekstruktūra” ir publisko vai privāto tiesību subjekts, kas darbojas vadošās iestādes atbildībā vai kas šādas iestādes vārdā veic pienākumus vai uzdevumus;

| (8) | “saņēmējs” ir:






  (a) | publisko vai privāto tiesību subjekts, subjekts, kuram var arī nebūt juridiskas personas statusa, vai fiziska persona, kas atbild par darbību sākšanu vai gan sākšanu, gan īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

(8)

“saņēmējs” ir:

(a)

publisko vai privāto tiesību subjekts, subjekts, kuram var arī nebūt juridiskas personas statusa, vai fiziska persona, kas atbild par darbību sākšanu vai gan sākšanu, gan īstenošanu;

| (b) | publiskā un privātā sektora partnerību (“PPP”) kontekstā — publisko tiesību subjekts, kas uzsāk PPP darbību, vai privātā sektora partneris, kas izraudzīts tās īstenošanai; |
| --- | --- |

(b)

publiskā un privātā sektora partnerību (“PPP”) kontekstā — publisko tiesību subjekts, kas uzsāk PPP darbību, vai privātā sektora partneris, kas izraudzīts tās īstenošanai;

| (c) | valsts atbalsta shēmu kontekstā —
  attiecīgi
  atbalstu saņemošais

  saņemošā struktūra vai
  uzņēmums
  , izņemot gadījumus, kad atbalsts vienam uzņēmumam ir mazāks par 200 000 EUR, un šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts var nolemt, ka atbalsta saņēmējs ir tā struktūra, kas piešķir atbalstu, neskarot Komisijas Regulas (ES) Nr. 1407/2013
   (29)

  , (ES) Nr. 1408/2013
   (30)

  un (ES) Nr. 717/2014
   (31); [Gr. 57] |
| --- | --- |

(c)

valsts atbalsta shēmu kontekstā —
  attiecīgi
  atbalstu saņemošais

  saņemošā struktūra vai
  uzņēmums
  , izņemot gadījumus, kad atbalsts vienam uzņēmumam ir mazāks par 200 000 EUR, un šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts var nolemt, ka atbalsta saņēmējs ir tā struktūra, kas piešķir atbalstu, neskarot Komisijas Regulas (ES) Nr. 1407/2013
   (29)

  , (ES) Nr. 1408/2013
   (30)

  un (ES) Nr. 717/2014
   (31); [Gr. 57]

| (d) | finanšu instrumentu kontekstā — līdzdalības fondu īstenojošā struktūra vai — ja tāds nav paredzēts — īpašo fondu īstenojošā struktūra, vai — ja finanšu instrumentu pārvalda vadošā iestāde — vadošā iestāde; |
| --- | --- |

(d)

finanšu instrumentu kontekstā — līdzdalības fondu īstenojošā struktūra vai — ja tāds nav paredzēts — īpašo fondu īstenojošā struktūra, vai — ja finanšu instrumentu pārvalda vadošā iestāde — vadošā iestāde;

| (9) | “mazo projektu fonds” ir Interreg programmas darbība, kuras mērķis ir ierobežota finanšu apjoma projektu
  , tajā skaitā iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projektu,
  atlase un īstenošana; [Gr. 58] |
| --- | --- |

(9)

“mazo projektu fonds” ir Interreg programmas darbība, kuras mērķis ir ierobežota finanšu apjoma projektu
  , tajā skaitā iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projektu,
  atlase un īstenošana; [Gr. 58]

| (10) | “mērķrādītājs” ir iepriekš noteikta vērtība, kas plānošanas perioda beigās ir jāsasniedz ar konkrētu mērķi raksturojošu rādītāju; |
| --- | --- |

(10)

“mērķrādītājs” ir iepriekš noteikta vērtība, kas plānošanas perioda beigās ir jāsasniedz ar konkrētu mērķi raksturojošu rādītāju;

| (11) | “starpposma mērķrādītājs” ir starpposma vērtība, kas konkrētā plānošanas perioda brīdī jāsasniedz ar konkrētu mērķi raksturojošu rādītāju; |
| --- | --- |

(11)

“starpposma mērķrādītājs” ir starpposma vērtība, kas konkrētā plānošanas perioda brīdī jāsasniedz ar konkrētu mērķi raksturojošu rādītāju;

| (12) | “izlaides rādītājs” ir rādītājs, ar ko novērtē konkrētos intervences nodevumus; |
| --- | --- |

(12)

“izlaides rādītājs” ir rādītājs, ar ko novērtē konkrētos intervences nodevumus;

| (13) | “rezultātu rādītājs” ir rādītājs, ar ko novērtē atbalstītās intervences īstermiņa rezultātus, jo īpaši attiecībā uz tiešajiem adresātiem, mērķa populāciju vai infrastruktūras lietotājiem; |
| --- | --- |

(13)

“rezultātu rādītājs” ir rādītājs, ar ko novērtē atbalstītās intervences īstermiņa rezultātus, jo īpaši attiecībā uz tiešajiem adresātiem, mērķa populāciju vai infrastruktūras lietotājiem;

| (14) | “PPP darbība” ir darbība, kuru īsteno saskaņā ar publiskā un privātā sektora partnerību atbilstoši PPP nolīgumam un kuras mērķis ir nodrošināt sabiedriskos pakalpojumus, izmantojot riska dalīšanu, apkopojot privātā sektora pieredzi vai papildu kapitāla avotus; |
| --- | --- |

(14)

“PPP darbība” ir darbība, kuru īsteno saskaņā ar publiskā un privātā sektora partnerību atbilstoši PPP nolīgumam un kuras mērķis ir nodrošināt sabiedriskos pakalpojumus, izmantojot riska dalīšanu, apkopojot privātā sektora pieredzi vai papildu kapitāla avotus;

| (15) | “finanšu instruments” ir struktūra, ar kuras starpniecību tiek nodrošināti finanšu produkti; |
| --- | --- |

(15)

“finanšu instruments” ir struktūra, ar kuras starpniecību tiek nodrošināti finanšu produkti;

| (16) | “finanšu produkts” ir kapitālieguldījumi vai kvazikapitāla ieguldījumi, aizdevumi un garantijas, kā definēts Regulas (ES, Euratom) [...] 2. pantā (“Finanšu regula”); |
| --- | --- |

(16)

“finanšu produkts” ir kapitālieguldījumi vai kvazikapitāla ieguldījumi, aizdevumi un garantijas, kā definēts Regulas (ES, Euratom) [...] 2. pantā (“Finanšu regula”);

| (17) | “galasaņēmējs” ir juridiska vai fiziska persona, kas saņem atbalstu no fondiem ar mazo projektu fonda saņēmēja starpniecību vai no finanšu instrumenta; |
| --- | --- |

(17)

“galasaņēmējs” ir juridiska vai fiziska persona, kas saņem atbalstu no fondiem ar mazo projektu fonda saņēmēja starpniecību vai no finanšu instrumenta;

| (18) | “programmieguldījums” ir finanšu instrumentam sniegtais atbalsts no fondiem un valsts publiskā un privātā, ja tāds ir, līdzfinansējuma; |
| --- | --- |

(18)

“programmieguldījums” ir finanšu instrumentam sniegtais atbalsts no fondiem un valsts publiskā un privātā, ja tāds ir, līdzfinansējuma;

| (19) | “struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu” ir struktūra, publisko vai privāto tiesību subjekts, kas veic līdzdalības fonda vai īpašā fonda uzdevumus; |
| --- | --- |

(19)

“struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu” ir struktūra, publisko vai privāto tiesību subjekts, kas veic līdzdalības fonda vai īpašā fonda uzdevumus;

| (20) | “līdzdalības fonds” ir fonds, ko izveidojusi vadošā iestāde saskaņā ar vienu vai vairākām programmām nolūkā īstenot finanšu instrumentus, izmantojot vienu vai vairākus īpašos fondus; |
| --- | --- |

(20)

“līdzdalības fonds” ir fonds, ko izveidojusi vadošā iestāde saskaņā ar vienu vai vairākām programmām nolūkā īstenot finanšu instrumentus, izmantojot vienu vai vairākus īpašos fondus;

| (21) | “īpašais fonds” ir fonds, ko izveidojusi vadošā iestāde vai līdzdalības fonds nolūkā nodrošināt

  un ar kura starpniecību tie nodrošina
  galasaņēmējiem finanšu produktus; [Gr. 59] |
| --- | --- |

(21)

“īpašais fonds” ir fonds, ko izveidojusi vadošā iestāde vai līdzdalības fonds nolūkā nodrošināt

  un ar kura starpniecību tie nodrošina
  galasaņēmējiem finanšu produktus; [Gr. 59]

| (22) | “sviras efekts” ir galasaņēmējiem piešķirtā atmaksājamā finansējuma summa, kas dalīta ar fondu iemaksāto summu; |
| --- | --- |

(22)

“sviras efekts” ir galasaņēmējiem piešķirtā atmaksājamā finansējuma summa, kas dalīta ar fondu iemaksāto summu;

| (23) | “multiplikatora koeficients” garantijas instrumentu kontekstā ir attiecība starp pamatā esošo izmaksāto jauno aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu vērtību un programmieguldījuma summu, kas rezervēta saskaņā ar garantijas līgumiem nolūkā segt paredzamos un neparedzamos zaudējumus no šie jauniem aizdevumiem, kapitālieguldījumiem vai kvazikapitāla ieguldījumiem; |
| --- | --- |

(23)

“multiplikatora koeficients” garantijas instrumentu kontekstā ir attiecība starp pamatā esošo izmaksāto jauno aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu vērtību un programmieguldījuma summu, kas rezervēta saskaņā ar garantijas līgumiem nolūkā segt paredzamos un neparedzamos zaudējumus no šie jauniem aizdevumiem, kapitālieguldījumiem vai kvazikapitāla ieguldījumiem;

| (24) | “pārvaldības izmaksas” ir tiešās vai netiešās izmaksas, ko atlīdzina, saņemot pierādījumus par izdevumiem, kuri radušies, īstenojot finanšu instrumentus; |
| --- | --- |

(24)

“pārvaldības izmaksas” ir tiešās vai netiešās izmaksas, ko atlīdzina, saņemot pierādījumus par izdevumiem, kuri radušies, īstenojot finanšu instrumentus;

| (25) | “pārvaldības maksas” ir cena par sniegtajiem pakalpojumiem, kā noteikts finansēšanas nolīgumā starp vadošo iestādi un struktūru, kas apgūst līdzdalības fondu vai īpašo fondu, un attiecīgā gadījumā starp struktūru, kas apgūst līdzdalības fondu, un struktūru, kas apgūst īpašo fondu; |
| --- | --- |

(25)

“pārvaldības maksas” ir cena par sniegtajiem pakalpojumiem, kā noteikts finansēšanas nolīgumā starp vadošo iestādi un struktūru, kas apgūst līdzdalības fondu vai īpašo fondu, un attiecīgā gadījumā starp struktūru, kas apgūst līdzdalības fondu, un struktūru, kas apgūst īpašo fondu;

| (26) | “pārcelšana” ir tādas pašas vai līdzīgas darbības vai tās daļas pārvietošana saskaņā ar 2. panta 61.a punktu Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (32), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot LESD 107. un 108. pantu; |
| --- | --- |

(26)

“pārcelšana” ir tādas pašas vai līdzīgas darbības vai tās daļas pārvietošana saskaņā ar 2. panta 61.a punktu Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (32), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot LESD 107. un 108. pantu;

| (27) | “publisks ieguldījums” ir jebkāds ieguldījums tādu darbību finansēšanā, kuru avots ir valsts, reģionālo vai vietējo publiskā sektora iestāžu vai jebkuras Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) budžets, kas noteikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (33), Savienības budžets, kas pieejams fondiem, publisko tiesību subjektu budžets vai publiskā sektora iestāžu apvienību vai publisko tiesību subjektu apvienību budžets, un nolūkā noteikt ESF+ programmu vai prioritāšu līdzfinansējuma likmi tas var ietvert jebkādus finanšu resursus, kurus kopīgi iemaksājuši darba devēji un darbinieki; |
| --- | --- |

(27)

“publisks ieguldījums” ir jebkāds ieguldījums tādu darbību finansēšanā, kuru avots ir valsts, reģionālo vai vietējo publiskā sektora iestāžu vai jebkuras Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) budžets, kas noteikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (33), Savienības budžets, kas pieejams fondiem, publisko tiesību subjektu budžets vai publiskā sektora iestāžu apvienību vai publisko tiesību subjektu apvienību budžets, un nolūkā noteikt ESF+ programmu vai prioritāšu līdzfinansējuma likmi tas var ietvert jebkādus finanšu resursus, kurus kopīgi iemaksājuši darba devēji un darbinieki;

| (28) | “grāmatvedības gads” ir laikposms no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam, izņemot pirmo plānošanas perioda grāmatvedības gadu, kad tas ir laikposms no izdevumu attiecināmības sākuma datuma līdz 2022. gada 30. jūnijam; beigu grāmatvedības gadā tas ir laikposms no 2029. gada 1. jūlija līdz 2030. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

(28)

“grāmatvedības gads” ir laikposms no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam, izņemot pirmo plānošanas perioda grāmatvedības gadu, kad tas ir laikposms no izdevumu attiecināmības sākuma datuma līdz 2022. gada 30. jūnijam; beigu grāmatvedības gadā tas ir laikposms no 2029. gada 1. jūlija līdz 2030. gada 30. jūnijam;

| (29) | “pārkāpums” ir jebkurš piemērojamo tiesību aktu pārkāpums, kas noticis tāda ekonomikas dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ, kurš ir iesaistīts fondu apguvē, un kas ietekmē vai varētu ietekmēt Savienības budžetu, prasot no minētā budžeta segt nepamatotus izdevumus; |
| --- | --- |

(29)

“pārkāpums” ir jebkurš piemērojamo tiesību aktu pārkāpums, kas noticis tāda ekonomikas dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ, kurš ir iesaistīts fondu apguvē, un kas ietekmē vai varētu ietekmēt Savienības budžetu, prasot no minētā budžeta segt nepamatotus izdevumus;

| (30) | “būtisks trūkums” ir tāds trūkums programmas pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvā darbībā, attiecībā uz kuru ir vajadzīgi būtiski pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabojumi un kuras gadījumā kāda no X pielikumā minētajām galvenajām prasībām Nr. 2, 4, 5, 9, 12, 13 un 15 vai divas vai vairākas citas galvenās prasības tiek novērtētas minētā pielikuma 3. un 4. kategorijā; |
| --- | --- |

(30)

“būtisks trūkums” ir tāds trūkums programmas pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvā darbībā, attiecībā uz kuru ir vajadzīgi būtiski pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabojumi un kuras gadījumā kāda no X pielikumā minētajām galvenajām prasībām Nr. 2, 4, 5, 9, 12, 13 un 15 vai divas vai vairākas citas galvenās prasības tiek novērtētas minētā pielikuma 3. un 4. kategorijā;

| (31) | “kopējais kļūdu īpatsvars” ir prognozēto nejaušo kļūdu un attiecīgā gadījumā sistēmisko kļūdu un nekoriģētu anomālo kļūdu summa, dalīta ar datu kopu; |
| --- | --- |

(31)

“kopējais kļūdu īpatsvars” ir prognozēto nejaušo kļūdu un attiecīgā gadījumā sistēmisko kļūdu un nekoriģētu anomālo kļūdu summa, dalīta ar datu kopu;

| (32) | “atlikušo kļūdu īpatsvars” ir kopējais kļūdu īpatsvars, atskaitot dalībvalsts piemērotās finanšu korekcijas, ar ko paredzēts samazināt riskus, kurus darbību revīzijās konstatējusi revīzijas iestāde; |
| --- | --- |

(32)

“atlikušo kļūdu īpatsvars” ir kopējais kļūdu īpatsvars, atskaitot dalībvalsts piemērotās finanšu korekcijas, ar ko paredzēts samazināt riskus, kurus darbību revīzijās konstatējusi revīzijas iestāde;

| (33) | “pabeigta darbība” ir darbība, kura ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota un saistībā ar kuru saņēmēji ir veikuši visus saistītos maksājumus un saņēmējiem ir izmaksāts atbilstošais publiskais ieguldījums; |
| --- | --- |

(33)

“pabeigta darbība” ir darbība, kura ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota un saistībā ar kuru saņēmēji ir veikuši visus saistītos maksājumus un saņēmējiem ir izmaksāts atbilstošais publiskais ieguldījums;

| (34) | “izlases vienība” ir viena no vienībām, kas var būt darbība, darbības projekts vai saņēmēja iesniegts maksājuma pieprasījums, kurā izlases izveides nolūkā datu kopa ir sadalīta; |
| --- | --- |

(34)

“izlases vienība” ir viena no vienībām, kas var būt darbība, darbības projekts vai saņēmēja iesniegts maksājuma pieprasījums, kurā izlases izveides nolūkā datu kopa ir sadalīta;

| (35) | “darījuma konts” PPP darbības gadījumā ir bankas konts, uz ko attiecas rakstiska vienošanās starp publiskā sektora iestādi kā saņēmēju un privātā sektora partneri, kuru apstiprinājusi vadošā iestāde vai starpniekstruktūra, un ko izmanto maksājumiem attiecināmības perioda laikā un/vai pēc tā; |
| --- | --- |

(35)

“darījuma konts” PPP darbības gadījumā ir bankas konts, uz ko attiecas rakstiska vienošanās starp publiskā sektora iestādi kā saņēmēju un privātā sektora partneri, kuru apstiprinājusi vadošā iestāde vai starpniekstruktūra, un ko izmanto maksājumiem attiecināmības perioda laikā un/vai pēc tā;

| (36) | “dalībnieks” ir fiziska persona, kas gūst labumu no darbības, bet nesaņem finansiālu atbalstu no fondiem; |
| --- | --- |

(36)

“dalībnieks” ir fiziska persona, kas gūst labumu no darbības, bet nesaņem finansiālu atbalstu no fondiem;

| (36a) | princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” nozīmē, ka enerģētikas plānošanas, politikas un investīciju lēmumos prioritāte tiek piešķirta pasākumiem, kas enerģijas pieprasījumu un piedāvājumu padara efektīvākus; [Gr. 60] |
| --- | --- |

(36a)

princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” nozīmē, ka enerģētikas plānošanas, politikas un investīciju lēmumos prioritāte tiek piešķirta pasākumiem, kas enerģijas pieprasījumu un piedāvājumu padara efektīvākus; [Gr. 60]

| (37) | “klimatnoturība” ir process, kas nodrošina infrastruktūras noturību pret klimata negatīvo iedarbību saskaņā ar
  starptautiski atzītiem standartiem vai
  valstu noteikumiem un ieteikumiem (ja pieejami), vai starptautiski atzītiem standartiem.

  to, ka tiek ievērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” un ka tiek izvēlēti īpaši emisiju samazināšanas un dekarbonizācijas risinājumi; [Gr. 61] |
| --- | --- |

(37)

“klimatnoturība” ir process, kas nodrošina infrastruktūras noturību pret klimata negatīvo iedarbību saskaņā ar
  starptautiski atzītiem standartiem vai
  valstu noteikumiem un ieteikumiem (ja pieejami), vai starptautiski atzītiem standartiem.

  to, ka tiek ievērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” un ka tiek izvēlēti īpaši emisiju samazināšanas un dekarbonizācijas risinājumi; [Gr. 61]

| (37a) | “EIB” ir Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds vai jebkāds Eiropas Investīciju bankas apakšuzņēmums. [Gr. 62] |
| --- | --- |

(37a)

“EIB” ir Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds vai jebkāds Eiropas Investīciju bankas apakšuzņēmums. [Gr. 62]

3. pants

Komisijas rīcības termiņu aprēķināšana

Ja Komisijas rīcībai ir noteikts termiņš, minētais termiņš sākas no brīža, kad dalībvalsts ir iesniegusi visu informāciju, kas atbilst šajā regulā vai konkrētu fondu regulās izklāstītajām prasībām.

Šo termiņu aptur nākamajā dienā pēc dienas, kurā Komisija nosūta savus apsvērumus vai dokumentu pārskatīšanas pieprasījumu dalībvalstij, un tas ilgst līdz brīdim, kad dalībvalsts atbild Komisijai.

II NODAĻA

Politikas mērķi un fondu atbalsta principi

4. pants

Politikas mērķi

1.   ERAF, ESF+, Kohēzijas fonds un EJZF atbalsta šādus politikas mērķus:

| (a) | viedāka

  konkurētspējīgāka un viedāka
  Eiropa, veicinot inovatīvas

  novatorisku
  un viedas ekonomiskās pārmaiņas;

  viedu ekonomikas pārveidi un stiprinot mazos un vidējos uzņēmumus
  ; [Gr. 63] |
| --- | --- |

(a)

viedāka

  konkurētspējīgāka un viedāka
  Eiropa, veicinot inovatīvas

  novatorisku
  un viedas ekonomiskās pārmaiņas;

  viedu ekonomikas pārveidi un stiprinot mazos un vidējos uzņēmumus
  ; [Gr. 63]

| (b) | zaļāka
  un noturīgāka
  Eiropa ar zemām oglekļa emisijām,
  kurā notiek pāreja uz neto oglekļa nulles emisijas ekonomiku,
  veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām

  klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām
  un risku novēršanu un pārvaldību; [Gr. 64] |
| --- | --- |

(b)

zaļāka
  un noturīgāka
  Eiropa ar zemām oglekļa emisijām,
  kurā notiek pāreja uz neto oglekļa nulles emisijas ekonomiku,
  veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām

  klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām
  un risku novēršanu un pārvaldību; [Gr. 64]

| (c) | ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti
  , tajā skaitā viedu un ilgtspējīgu mobilitāti,
  un reģionālo IKT savienotību; [Gr. 65] |
| --- | --- |

(c)

ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti
  , tajā skaitā viedu un ilgtspējīgu mobilitāti,
  un reģionālo IKT savienotību; [Gr. 65]

| (d) | sociālāka
  un iekļaujošāka
  Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru; [Gr. 66] |
| --- | --- |

(d)

sociālāka
  un iekļaujošāka
  Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru; [Gr. 66]

| (e) | iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, ar vietējo iniciatīvu palīdzību veicinot pilsētu, lauku un piekrastes

  visu reģionu
  , teritoriju
  un vietējo iniciatīvu
  ilgtspējīgu un integrētu attīstību. [Gr. 67] |
| --- | --- |

(e)

iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, ar vietējo iniciatīvu palīdzību veicinot pilsētu, lauku un piekrastes

  visu reģionu
  , teritoriju
  un vietējo iniciatīvu
  ilgtspējīgu un integrētu attīstību. [Gr. 67]

2.   ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonds atbalstīs Savienības darbības, kuru mērķis ir stiprināt tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju saskaņā ar LESD 174. pantu, īstenojot šādus mērķus:

| (a) | investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei dalībvalstīs un reģionos, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda; un |
| --- | --- |

(a)

investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei dalībvalstīs un reģionos, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda; un

| (b) | Eiropas teritoriālā sadarbība (Interreg), ko atbalsta no ERAF. |
| --- | --- |

(b)

Eiropas teritoriālā sadarbība (Interreg), ko atbalsta no ERAF.

3.   Dalībvalstis
  nodrošina attiecīgo darbību klimatnoturību visā plānošanas un īstenošanas procesā un
  katram fondam sniedz informāciju par atbalstu vides un klimatisko mērķu sasniegšanai, izmantojot metodoloģiju, kas pamatojas uz intervences veidiem. Minētā metodoloģija ietver konkrēta svēruma piešķiršanu sniegtajam atbalstam līmenī, kas atspoguļo, kādā apmērā šāds atbalsts sniedz ieguldījumu vides un klimatisko mērķu sasniegšanā. ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda gadījumā svērums ir saistīts ar I pielikumā norādīto intervences veidu dimensijām un kodu svērumiem. [Gr. 68]

4.   
  Saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem un atbilstoši subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principiem
  dalībvalstis un Komisija nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem, piemēram, reformu atbalsta programmu, t. sk., reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. Tās optimizē atbildīgo personu koordinācijas mehānismus, lai
  tādējādi
  izvairītos no dublēšanās plānošanas un īstenošanas laikā. [Gr. 69]

4.a
     
  Dalībvalstis un Komisija nodrošina atbilstību attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem. [Gr. 70]

5. pants

Dalīta pārvaldība

1.   Dalībvalstis
  , rīkojoties saskaņā ar to institucionālo un tiesisko regulējumu,
  un Komisija apgūst dalītā pārvaldībā īstenotajiem fondiem piešķirto Savienības budžetu saskaņā ar [63]. pantu Regulā (ES, Euratom) [jaunās finanšu regulas numurs] (“Finanšu regula”). [Gr. 71]

2.   Tomēr

  Neskarot 1. panta 2. punktu,
  Komisija apgūst tā atbalsta summu, kas no Kohēzijas fonda pārvietots uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”), Eiropas pilsētiniciatīvu, starpreģionālām investīcijām inovācijā, tā atbalsta summu, kas no ESF+ pārvietots uz transnacionālo sadarbību, summas, kas iemaksātas InvestEU (34), tiešā vai netiešā pārvaldībā īstenotu tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu]. [Gr. 72]

3.   Komisija
  ar attiecīgās dalībvalsts un attiecīgā reģiona piekrišanu
  var īstenot tālāko reģionu sadarbību atbilstoši mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), veicot netiešu pārvaldību. [Gr. 73]

6. pants

Partnerība un daudzlīmeņu pārvaldība

1.   
  Saistībā ar partnerības nolīgumu un katru programmu
  katra dalībvalsts
  saskaņā ar savu institucionālo un tiesisko sistēmu
  organizē
  pilnvērtīgu un efektīvu
  partnerību. ar kompetentajām reģionālajām un vietējām iestādēm. Partnerībā iesaista vismaz šādus partnerus: [Gr. 74]

| (a) | reģionālās, vietējās,
  pilsētu un citas publiskā sektora iestādes; [Gr. 75] |
| --- | --- |

(a)

reģionālās, vietējās,
  pilsētu un citas publiskā sektora iestādes; [Gr. 75]

| (b) | ekonomiskie un sociālie partneri; |
| --- | --- |

(b)

ekonomiskie un sociālie partneri;

| (c) | attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību,
  piemēram,
  vides partnerus,
  nevalstiskās organizācijas
  un struktūras, kas atbild par sociālās iekļaušanas, pamattiesību, personu ar invaliditāti tiesību, dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanu; [Gr. 76] |
| --- | --- |

(c)

attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību,
  piemēram,
  vides partnerus,
  nevalstiskās organizācijas
  un struktūras, kas atbild par sociālās iekļaušanas, pamattiesību, personu ar invaliditāti tiesību, dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanu; [Gr. 76]

| (ca) | attiecīgā gadījumā — pētniecības iestādes un augstskolas. [Gr. 77] |
| --- | --- |

(ca)

attiecīgā gadījumā — pētniecības iestādes un augstskolas. [Gr. 77]

2.   Saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības principu
  un augšupēju pieeju
  dalībvalstis minētos partnerus iesaista partnerības nolīgumu sagatavošanā, kā arī visā programmu sagatavošanas, un
  novērtēšanas
  laikā, tostarp uzraudzības komiteju darbā saskaņā ar 34. pantu.
  Šajā sakarībā dalībvalstis atbilstošu procentuāļo daļu no fondu nodrošinātajiem resursiem piešķir sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai. Saistībā ar pārrobežu programmām attiecīgās dalībvalstis šos partnerus iekļauj no visām iesaistītajām dalībvalstīm. [Gr. 78 un 459]

3.   Partnerības organizēšanu un īstenošanu veic saskaņā ar Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014 (35).
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 107. pantu attiecībā uz Deleģētās regulas (ES) 240/2014 grozījumiem, lai minēto deleģēto regulu pielāgotu šai regulai. [Gr. 79]

4.   Komisija ar organizācijām, kas pārstāv partnerus Savienības līmenī, vismaz reizi gadā apspriežas par programmu īstenošanu
  un ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par rezultātiem
  . [Gr. 80]

6.a pants

Horizontālie principi

1.
     
  Dalībvalstis un Komisija attiecīgo fondu apguvē nodrošina pamattiesību ievērošanu un atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai.

2.
     
  Dalībvalstis un Komisija nodrošina, lai visā programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā, tostarp saistībā ar uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu, tiktu ņemta vērā un veicināta vīriešu un sieviešu līdztiesība, īstenota integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un tiktu integrēta dzimumperspektīva.

3.
     
  Dalībvalstis un Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā, kā arī saistībā ar uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Visā programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā jo īpaši ņem vērā pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti.

4.
     
  Fondu mērķi tiek īstenoti, ievērojot ilgtspējīgas attīstības principu, ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus un Savienībai tiecoties sasniegt mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti un apkarot klimata pārmaiņas, turklāt ievērojot principu “piesārņotājs maksā”, kā tas paredzēts LESD 191. panta 1. un 2. punktā.

Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka programmu sagatavošanas un īstenošanas procesā tiek veicināta vides aizsardzības prasību ievērošana, resursu efektīva izmantošana, princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, sociāli taisnīgi īstenota enerģijas pāreja, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām, bioloģiskā daudzveidība, noturība pret katastrofām un riska novēršana un pārvaldība. Tām jācenšas izvairīties no investīcijām, kas saistītas ar fosilā kurināmā ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu, uzglabāšanu vai sadedzināšanu. [Gr. 81]

II SADAĻA

STRATĒĢISKĀ PIEEJA

I NODAĻA

Partnerības nolīgums

7. pants

Partnerības nolīguma sagatavošana un iesniegšana

1.   Katra dalībvalsts sagatavo partnerības nolīgumu, kurā izklāstīta fondu rezultatīvas un efektīvas izmantošanas kārtība laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.
  Šādu partnerības nolīgumu sagatavo saskaņā ar rīcības kodeksu, ko izveido ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014. [Gr. 82]

2.   Dalībvalsts partnerības nolīgumu Komisijai iesniedz pirms pirmās programmas iesniegšanas vai vienlaikus ar to
  , bet ne vēlāk kā 2021. gada 30. aprīlī
  . [Gr. 83]

3.   Partnerības nolīgumu var iesniegt kopā ar attiecīgo gada valsts reformu programmu
  un nacionālo enerģētikas un klimata plānu
  . [Gr. 84]

4.   Dalībvalsts partnerības nolīgumu izstrādā saskaņā ar II pielikumā norādīto veidni. Tajā var iekļaut partnerības nolīgumu kādā no tās programmām.

5.   Interreg programmas Komisijai var iesniegt pirms partnerības nolīguma iesniegšanas.

8. pants

Partnerības nolīguma saturs

Partnerības nolīgumā iekļauj šādus elementus:

| (a) | izvēlētie politikas mērķi, kas norāda, saskaņā ar kuriem fondiem un programmām tie tiks īstenoti, un to pamatojums, kā arī attiecīgā gadījumā pamatojums

  InvestEU

  īstenošanas režīma izmantošanai, ņemot vērā
  un uzskaitot
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus
  , kā arī reģiona problēmas
  ; [Gr. 85] |
| --- | --- |

(a)

izvēlētie politikas mērķi, kas norāda, saskaņā ar kuriem fondiem un programmām tie tiks īstenoti, un to pamatojums, kā arī attiecīgā gadījumā pamatojums

  InvestEU

  īstenošanas režīma izmantošanai, ņemot vērā
  un uzskaitot
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus
  , kā arī reģiona problēmas
  ; [Gr. 85]

| (b) | attiecībā uz katru izvēlēto a) punktā norādīto politikas mērķi:






  i) | kopsavilkums par rīcībpolitikas izvēli un galvenajiem rezultātiem, kas gaidāmi katrā no fondiem, t. sk. attiecīgā gadījumā izmantojot

  InvestEU
  ; [Gr. 86] |
| --- | --- | --- |

(b)

attiecībā uz katru izvēlēto a) punktā norādīto politikas mērķi:

i)

kopsavilkums par rīcībpolitikas izvēli un galvenajiem rezultātiem, kas gaidāmi katrā no fondiem, t. sk. attiecīgā gadījumā izmantojot

  InvestEU
  ; [Gr. 86]

| ii) | fondu
  koordinācija, norobežošana un papildināmība un attiecīgā gadījumā koordinācija starp valstu un reģionālajām programmām
  , jo īpaši attiecībā uz KLP stratēģiskajiem plāniem, kas minēti Regulā (ES) [...] (“KLP stratēģisko plānu regula”)
  ; [Gr. 87] |
| --- | --- |

ii)

fondu
  koordinācija, norobežošana un papildināmība un attiecīgā gadījumā koordinācija starp valstu un reģionālajām programmām
  , jo īpaši attiecībā uz KLP stratēģiskajiem plāniem, kas minēti Regulā (ES) [...] (“KLP stratēģisko plānu regula”)
  ; [Gr. 87]

| iii) | papildināmība
  un sinerģijas
  starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem, t. sk. LIFE stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem
  , kā arī attiecīgā gadījumā ar projektiem, ko finansē no programmas “Apvārsnis Eiropa”
  ; [Gr. 88] |
| --- | --- |

iii)

papildināmība
  un sinerģijas
  starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem, t. sk. LIFE stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem
  , kā arī attiecīgā gadījumā ar projektiem, ko finansē no programmas “Apvārsnis Eiropa”
  ; [Gr. 88]

| iiia) | nacionālajos enerģētikas un klimata plānos ietverto mērķu, politikas virzienu un pasākumu īstenošana; [Gr. 89] |
| --- | --- |

iiia)

nacionālajos enerģētikas un klimata plānos ietverto mērķu, politikas virzienu un pasākumu īstenošana; [Gr. 89]

| (c) | provizoriskais finanšu piešķīrums no katra fonda katram politikas mērķim valsts
  un attiecīgā gadījumā reģionālā
  līmenī, ievērojot konkrēta fonda noteikumus par tematisko koncentrāciju; [Gr. 90] |
| --- | --- |

(c)

provizoriskais finanšu piešķīrums no katra fonda katram politikas mērķim valsts
  un attiecīgā gadījumā reģionālā
  līmenī, ievērojot konkrēta fonda noteikumus par tematisko koncentrāciju; [Gr. 90]

| (d) | attiecīgā gadījumā finanšu resursu sadalījums pa reģionu kategorijām, kas noteiktas saskaņā ar 102. panta 2. punktu, un piešķīrumu summas, ko ierosināts pārvietot starp reģionu kategorijām saskaņā ar 105. pantu; [Gr. 91] |
| --- | --- |

(d)

attiecīgā gadījumā finanšu resursu sadalījums pa reģionu kategorijām, kas noteiktas saskaņā ar 102. panta 2. punktu, un piešķīrumu summas, ko ierosināts pārvietot starp reģionu kategorijām saskaņā ar 105. pantu; [Gr. 91]

| (e) | summas, kas jāiemaksā

  InvestEU

  , pa fondiem un reģionu kategorijām;
  [Gr. 92] |
| --- | --- |

(e)

summas, kas jāiemaksā

  InvestEU

  , pa fondiem un reģionu kategorijām;
  [Gr. 92]

| (f) | fondu plānoto programmu saraksts, norādot attiecīgos provizoriskos finanšu piešķīrumus pa fondiem, un atbilstošās valstu iemaksas pa reģionu kategorijām; |
| --- | --- |

(f)

fondu plānoto programmu saraksts, norādot attiecīgos provizoriskos finanšu piešķīrumus pa fondiem, un atbilstošās valstu iemaksas pa reģionu kategorijām;

| (g) | kopsavilkums par darbībām, ko attiecīgā dalībvalsts veic, lai pastiprinātu tās administratīvo spēju fondu apguvē
  un tās pārvaldības un kontroles sistēmu
  ; [Gr. 93] |
| --- | --- |

(g)

kopsavilkums par darbībām, ko attiecīgā dalībvalsts veic, lai pastiprinātu tās administratīvo spēju fondu apguvē
  un tās pārvaldības un kontroles sistēmu
  ; [Gr. 93]

| (ga) | attiecīgā gadījumā integrētu pieeju, kā risināt demogrāfiskās problēmas un/vai reģionu un teritoriju īpašās vajadzības; [Gr. 94] |
| --- | --- |

(ga)

attiecīgā gadījumā integrētu pieeju, kā risināt demogrāfiskās problēmas un/vai reģionu un teritoriju īpašās vajadzības; [Gr. 94]

| (gb) | komunikācijas un redzamības stratēģija. [Gr. 95] |
| --- | --- |

(gb)

komunikācijas un redzamības stratēģija. [Gr. 95]

EIB pēc dalībvalstu lūguma var piedalīties partnerības nolīguma sagatavošanā, kā arī pasākumos, kas saistīti ar darbību sagatavošanu, finanšu instrumentiem un PPP. [Gr. 96]

Attiecībā uz mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) partnerības nolīgumā ietver tikai plānoto programmu sarakstu
  un pārrobežu investīciju vajadzības attiecīgajā dalībvalstī
  . [Gr. 97]

9. pants

Partnerības nolīguma apstiprināšana

1.   Komisija novērtē partnerības nolīgumu un tā atbilstību šai regulai un konkrēta fonda noteikumiem. Savā novērtējumā Komisija jo īpaši

  ņem
  vērā ņem

  4. un 6. panta noteikumus,
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus
  , kā arī pasākumus, kas saistīti ar integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un to risināšanas veidu
  . [Gr. 98]

2.   Trīs

  Divu
  mēnešu laikā pēc dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi partnerības nolīgumu, Komisija var sniegt apsvērumus par to. [Gr. 99]

3.   Dalībvalsts pārskata partnerības nolīgumu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus
  , un dara to mēneša laikā pēc šo apsvērumu saņemšanas
  . [Gr. 100]

4.   Ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts
  pirmo reizi
  iesniegusi
  minēto
  partnerības nolīgumu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par minētā partnerības nolīguma apstiprināšanu. Partnerības nolīgumu negroza. [Gr. 101]

5.   Ja saskaņā ar 7. panta 4. punktu partnerības nolīgums ir iekļauts programmā, Komisija lēmumu par minētās programmas apstiprināšanu ar īstenošanas aktu pieņem ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts iesniegusi minēto programmu.

10. pants

ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF izmantošana, iesaistot InvestEU

1.   
  No 2023. gada 1. janvāra
  dalībvalstis partnerības nolīgumā vai pieprasījumā grozīt programmu var piešķirt summu, kas

  līdz 2 %
  no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF jāiemaksā

  līdzekļu programmai

  InvestEU un jāīsteno,

  to īstenot
  , izmantojot budžeta garantijas. Summa, kas jāiemaksā

  Vidusposma pārskatīšanā programmai

  InvestEU
  , nepārsniedz 5 %

  var piešķirt vēl līdz 3 %
  no katra fonda kopējā piešķīruma., izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus. Šādas iemaksas nav uzskatāmas par resursu pārvietošanu atbilstoši 21. pantam.

  piešķir investīcijām saskaņā ar kohēzijas politikas mērķiem un tajā pašā reģionu kategorijā
  ,
  kam paredzēti fondi, no kuriem līdzekļi piešķirti
  .
  Ja programmai InvestEU piešķir līdzekļus no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda, piemēro šīs regulas 11. pantā un III un IV pielikumā noteiktos veicinošos nosacījumus. Piešķirt var tikai turpmāko kalendāro gadu resursus
  . [Gr. 428]

2.   Partnerības nolīguma gadījumā var piešķirt kārtējā kalendārā gada un turpmāko kalendāro gadu resursus. Programmas grozījuma pieprasījuma gadījumā piešķirt var tikai turpmāko kalendāro gadu resursus.
  [Gr. 103]

3.   Summu, kas minēta 1. punktā, izmanto, lai nodrošinātu ES garantijas daļu
  attiecīgās
  dalībvalsts komponentā. [Gr. 104]

4.   Ja iemaksu nolīgums, kā noteikts [InvestEU regulas] [9.] pantā, nav noslēgts līdz 2021.

  2023
  . gada 31. decembrim par 1. punktā minēto summu, kas piešķirta partnerības nolīgumā, dalībvalsts iesniedz pieprasījumu grozīt programmu vai programmas, lai izmantotu attiecīgo summu. [Gr. 105]

Iemaksu nolīgumu par 1. punktā minēto summu, kas piešķirta pēc programmas grozījuma pieprasījuma, noslēdz
  vai attiecīgi groza
  vienlaikus ar lēmuma pieņemšanu par programmas grozīšanu. [Gr. 106]

5.   Ja garantijas nolīgums, kā noteikts [InvestEU regulas] [9.] pantā, deviņu mēnešu laikā pēc iemaksu nolīguma apstiprināšanas nav noslēgts, attiecīgās summas, kas iemaksātas kopējā uzkrājumu fondā kā nodrošinājums, pārvieto atpakaļ uz
  sākotnējo
  programmu vai programmām un dalībvalsts iesniedz atbilstošu pieprasījumu grozīt programmu.
  Šādā īpašā gadījumā iespējami grozījumi attiecībā uz iepriekšējo kalendāro gadu līdzekļiem, kamēr vien saistības vēl nav īstenotas. [Gr. 107]

6.   Ja garantijas nolīgums, kā noteikts [InvestEU regulas] [9.] pantā, četru gadu laikā pēc garantijas nolīguma parakstīšanas nav pilnībā īstenots, dalībvalsts var pieprasīt, lai summas, kas paredzētas garantijas nolīgumā, bet neattiecas uz pamatā esošajiem aizdevumiem vai citiem riska instrumentiem, administrē saskaņā ar 5. punktu.

7.   Resursus, kas radušies no vai kas attiecināmi uz summām, kuras iemaksātas InvestEU un nodrošinātas, izmantojot budžeta garantijas, dara pieejamus dalībvalstij un
  vietējai vai reģionālajai iestādei, uz kuru attiecas iemaksa, un
  izmanto atbalstam ar tādu pašu mērķi vai mērķiem finanšu instrumentu veidā. [Gr. 108]

8.   Komisija atkārtoti iekļauj budžetā tās iemaksātās summas, kas nav izmantotas InvestEU vajadzībām tajā gadā, kurā attiecīgais programmas grozījums ir apstiprināts. Šādu atkārtotu iekļaušanu budžetā nedrīkst veikt pēc 2027. gada.

Saistību atcelšanas termiņš attiecībā uz budžetā atkārtoti iekļauto summu atbilstoši 99. pantam sākas tajā gadā, kurā iemaksa ir atkārtoti iekļauta budžetā.

II NODAĻA

Veicinošie nosacījumi un veikuma satvars

11. pants

Veicinošie nosacījumi

1.   Šajā regulā izklāstīti priekšnosacījumi katra konkrētā mērķa rezultatīvai un efektīvai īstenošanai (“veicinošie nosacījumi”).
  Veicinošos nosacījumus piemēro apjomā, kādā tie palīdz sasniegt programmas konkrētos mērķus. [Gr. 109]

III pielikumā izklāstīti horizontālie veicinošie nosacījumi, kas piemērojami visiem konkrētajiem mērķiem, un kritēriji to izpildes novērtēšanai.

IV pielikumā izklāstīti tematiskie veicinošie nosacījumi attiecībā uz ERAF, Kohēzijas fondu un ESF+ un kritēriji to izpildes novērtēšanai.

2.   Sagatavojot programmu vai programmas grozījuma ietvaros ieviešot jaunu konkrētu mērķi, dalībvalsts novērtē, vai ir izpildīti ar izvēlēto konkrēto mērķi saistītie veicinošie nosacījumi. Veicinošais nosacījums ir izpildīts, ja ir izpildīti visi saistītie kritēriji. Dalībvalsts katrā programmā vai programmas grozījumā nosaka izpildītos un neizpildītos veicinošos nosacījumus, un, ja tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts, tā sniedz pamatojumu.
  Pēc dalībvalsts pieprasījuma EIB var sniegt ieguldījumu to darbību novērtēšanā, kas vajadzīgas attiecīgo veicinošo nosacījumu izpildei. [Gr. 110]

3.   Ja veicinošais nosacījums programmas vai programmas grozījuma apstiprināšanas laikā nav izpildīts, dalībvalsts, norādot pamatojumu, informē Komisiju, tiklīdz tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts.

4.   Komisija trīs

  divu
  mēnešu laikā pēc 3. punktā minētās informācijas saņemšanas veic novērtējumu un informē dalībvalsti, ja tā piekrīt izpildei. [Gr. 111]

Ja Komisija nepiekrīt dalībvalsts novērtējumam, tā attiecīgi informē dalībvalsti un dod tai iespēju viena mēneša

  ilgākais divu mēnešu
  laikā iesniegt apsvērumus. [Gr. 112]

5.   Izdevumus par darbībām, kas saistītas ar konkrēto mērķi, nevar

  vai — ELFLA gadījumā — ar attiecīgajiem intervences pasākumiem
  ,
  var
  iekļaut maksājuma pieteikumos, kamēr

  pirms
  Komisija nav informējusi dalībvalsti par veicinošā nosacījuma izpildi atbilstoši 4. punktam
  , neskarot pašu atlīdzināšanas apturēšanu līdz brīdim, kad šis nosacījums ir izpildīts
  . [Gr. 113]

Pirmā daļa neattiecas uz darbībām, kas palīdz nodrošināt attiecīgā veicinošā nosacījuma izpildi.

6.   Dalībvalsts nodrošina, ka veicinošie nosacījumi tiek izpildīti un piemēroti visā plānošanas periodā. Tā informē Komisiju par jebkādiem grozījumiem, kas ietekmē veicinošo nosacījumu izpildi.

Ja Komisija uzskata, ka veicinošais nosacījums vairs netiek pildīts, tā informē dalībvalsti un dod tai iespēju viena mēneša laikā iesniegt apsvērumus. Ja Komisija secina, ka veicinošā nosacījuma neizpilde turpinās, izdevumus par attiecīgo konkrēto mērķi nevar iekļaut maksājuma pieteikumos no dienas, kad Komisija attiecīgi informē dalībvalsti.

7.   IV pielikumu nepiemēro programmām, ko atbalsta no EJZF.

12. pants

Veikuma satvars

1.   Dalībvalsts
  , vajadzības gadījumā sadarbojoties ar vietējām un reģionālajām iestādēm,
  izveido veikuma satvaru, kas ļauj veikt ar programmas veikumu saistīto uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu tās īstenošanas laikā, un dod ieguldījumu fondu vispārējā veikuma novērtēšanā. [Gr. 115]

Veikuma satvarā ietilpst:

| (a) | izlaides un rezultātu rādītāji, kas saistīti ar konkrētiem mērķiem, kuri noteikti konkrētu fondu regulās; |
| --- | --- |

(a)

izlaides un rezultātu rādītāji, kas saistīti ar konkrētiem mērķiem, kuri noteikti konkrētu fondu regulās;

| (b) | starpposma mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2024. gada beigām attiecībā uz izlaides rādītājiem; un |
| --- | --- |

(b)

starpposma mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2024. gada beigām attiecībā uz izlaides rādītājiem; un

| (c) | mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2029. gada beigām attiecībā uz izlaides un rezultātu rādītājiem. |
| --- | --- |

(c)

mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2029. gada beigām attiecībā uz izlaides un rezultātu rādītājiem.

2.   Starpposma un galīgos mērķrādītājus nosaka attiecībā uz katru konkrēto programmas mērķi, izņemot tehnisko palīdzību un konkrēto mērķi novērst materiālo nenodrošinātību, kā izklāstīts ESF+ regulas [4. panta c) 
  1.
  punkta vii) 
  xi
  ) apakšpunktā]. [Gr. 116]

3.   Starpposma un galīgie mērķrādītāji ļauj Komisijai un dalībvalstīm novērtēt progresu virzībā uz konkrēto mērķu sasniegšanu. Tie atbilst prasībām, kas noteiktas Finanšu regulas [33. panta 3. punktā].

13. pants

Metodoloģija veikuma satvara noteikšanai

1.   Metodoloģija, ar nosaka veikuma satvaru, ietver:

| (a) | kritērijus, ko dalībvalsts piemēro rādītāju atlasei; |
| --- | --- |

(a)

kritērijus, ko dalībvalsts piemēro rādītāju atlasei;

| (b) | izmantotos datus vai pierādījumus, datu kvalitātes nodrošināšanu un aprēķina metodi; |
| --- | --- |

(b)

izmantotos datus vai pierādījumus, datu kvalitātes nodrošināšanu un aprēķina metodi;

| (c) | faktorus, kas var ietekmēt starpposma un galīgo mērķrādītāju sasniegšanu, un kā tie ņemti vērā. |
| --- | --- |

(c)

faktorus, kas var ietekmēt starpposma un galīgo mērķrādītāju sasniegšanu, un kā tie ņemti vērā.

2.   Dalībvalsts šo metodoloģiju dara pieejamu pēc Komisijas pieprasījuma.

14. pants

Vidusposma pārskatīšana

1.   Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda, dalībvalsts
  un attiecīgās vadošās iestādes
  pārskata katru programmu, ņemot vērā šādus elementus: [Gr. 117]

| (a) | jaunas
  problēmas, kas apzinātas 2024. gadā pieņemtajos attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos
  , un mērķus, kas noteikti integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu īstenošanā
  ; [Gr. 118] |
| --- | --- |

(a)

jaunas
  problēmas, kas apzinātas 2024. gadā pieņemtajos attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos
  , un mērķus, kas noteikti integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu īstenošanā
  ; [Gr. 118]

| (b) | attiecīgās dalībvalsts vai reģiona sociāli ekonomiskā situācija
  , tostarp Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas stāvoklis un teritoriālās vajadzības, kuru nolūks ir samazināt atšķirības, kā arī ekonomisko un sociālo nevienlīdzību
  ; [Gr. 119] |
| --- | --- |

(b)

attiecīgās dalībvalsts vai reģiona sociāli ekonomiskā situācija
  , tostarp Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas stāvoklis un teritoriālās vajadzības, kuru nolūks ir samazināt atšķirības, kā arī ekonomisko un sociālo nevienlīdzību
  ; [Gr. 119]

| (c) | progress starpposma mērķrādītāju sasniegšanā; |
| --- | --- |

(c)

progress starpposma mērķrādītāju sasniegšanā;

| (d) | attiecīgā gadījumā tehniskās korekcijas iznākums, kā izklāstīts 104. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

(d)

attiecīgā gadījumā tehniskās korekcijas iznākums, kā izklāstīts 104. panta 2. punktā;

| (da) | visas būtiskās negatīvās finansiālās, ekonomiskās vai sociālās norises, kuru dēļ ir jāpielāgo programmas, tostarp sakarā ar simetriskiem vai asimetriskiem satricinājumiem Savienībā un tās reģionos. [Gr. 120] |
| --- | --- |

(da)

visas būtiskās negatīvās finansiālās, ekonomiskās vai sociālās norises, kuru dēļ ir jāpielāgo programmas, tostarp sakarā ar simetriskiem vai asimetriskiem satricinājumiem Savienībā un tās reģionos. [Gr. 120]

2.   
  Saskaņā ar pārskatīšanas rezultātiem
  dalībvalsts līdz 2025. gada 31. martam iesniedz Komisijai pieprasījumu grozīt katru programmu saskaņā ar 19. panta 1. punktu
  vai paziņo, ka grozījumi netiek pieprasīti
  . Dalībvalsts pamato grozījumus, balstoties uz 1. punktā norādītajiem elementiem
  , vai attiecīgā gadījumā norāda iemeslus, kāpēc programmas grozījumi nav pieprasīti
  . [Gr. 121]

Pārskatītajā programmā iekļauj:

| (a) | pārskatītos sākotnējos
  finanšu resursu piešķīrumus pa prioritātēm, t. sk. summas 2026. un 2027. gadam; [Gr. 122] |
| --- | --- |

(a)

pārskatītos sākotnējos
  finanšu resursu piešķīrumus pa prioritātēm, t. sk. summas 2026. un 2027. gadam; [Gr. 122]

| (b) | pārskatītos vai jaunos mērķrādītājus; |
| --- | --- |

(b)

pārskatītos vai jaunos mērķrādītājus;

| (ba) | summas, kas jāiemaksā InvestEU, attiecīgā gadījumā sadalot pa fondiem un reģionu kategorijām; [Gr. 123] |
| --- | --- |

(ba)

summas, kas jāiemaksā InvestEU, attiecīgā gadījumā sadalot pa fondiem un reģionu kategorijām; [Gr. 123]

| (c) | attiecīgā gadījumā finanšu resursu pārskatītos piešķīrumus, kas izriet no 104. panta 2. punktā norādītās tehniskās korekcijas, t. sk. summas par 2025., 2026. un 2027. gadu. |
| --- | --- |

(c)

attiecīgā gadījumā finanšu resursu pārskatītos piešķīrumus, kas izriet no 104. panta 2. punktā norādītās tehniskās korekcijas, t. sk. summas par 2025., 2026. un 2027. gadu.

3.   Ja pārskatīšanas rezultātā tiek iesniegta jauna programma, finansēšanas plāns, kas minēts 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā, aptver kopējās finanšu apropriācijas katram fondam, sākot no programmas apstiprināšanas gada.

3.a
     
  Komisija līdz 2026. gada 31. martam pieņem ziņojumu, kurā apkopoti 1. un 2. punktā minētās pārskatīšanas rezultāti. Komisija ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. [Gr. 124]

III NODAĻA

Pasākumi, kas saistīti ar pareizu ekonomikas pārvaldību

15. pants

Pasākumi, kas fondu rezultativitāti saista ar pareizu ekonomikas pārvaldību

1.   Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus tajās, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus.

Šādam pieprasījumam var būt šādi mērķi:

| a) | atbalstīt attiecīga konkrētai valstij adresēta ieteikuma, kas pieņemts saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīga Padomes ieteikuma, kas pieņemts saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu un adresēts attiecīgajai dalībvalstij, īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt attiecīga konkrētai valstij adresēta ieteikuma, kas pieņemts saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīga Padomes ieteikuma, kas pieņemts saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu un adresēts attiecīgajai dalībvalstij, īstenošanu;

| b) | atbalstīt attiecīgu Padomes ieteikumu, kas adresēti attiecīgai dalībvalstij un pieņemti saskaņā ar 7. panta 2. punktu vai 8. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1176/2011 (36)
  īstenošanu, ar noteikumu, ka šos grozījumus uzskata par vajadzīgiem makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt attiecīgu Padomes ieteikumu, kas adresēti attiecīgai dalībvalstij un pieņemti saskaņā ar 7. panta 2. punktu vai 8. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1176/2011 (36)
  īstenošanu, ar noteikumu, ka šos grozījumus uzskata par vajadzīgiem makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai.

2.   Pieprasījumu dalībvalstij saskaņā ar 1. punktu Komisija pamato,


  pamatojoties uz novērtējumu un


  norādot nepieciešamību sekmēt attiecīgo ieteikumu īstenošanu, un tajā norāda programmas vai prioritātes, kuras Komisija uzskata par pielāgojamām, un gaidāmo grozījumu būtību.

3.   Dalībvalsts iesniedz atbildi uz 1. punktā minēto pieprasījumu divu mēnešu laikā pēc tā saņemšanas, izklāstot grozījumus, ko tā uzskata par nepieciešamiem attiecīgajās programmās, šādu grozījumu iemeslus, norādot attiecīgās programmas un sniedzot ierosināto grozījumu aprakstu, kā arī to paredzamo ietekmi uz ieteikumu īstenošanu un fondu apguvi. Vajadzības gadījumā Komisija sniedz apsvērumus viena mēneša laikā pēc minētās atbildes saņemšanas.

4.   Dalībvalstis iesniedz priekšlikumu grozīt attiecīgās programmas divu mēnešu laikā no 3. punktā minētās atbildes iesniegšanas dienas.

5.   Ja Komisija nav iesniegusi apsvērumus vai ja tā uzskata, ka jebkādi iesniegtie apsvērumi ir pienācīgi ņemti vērā, tā pieņem lēmumu apstiprināt grozījumus attiecīgajās programmās saskaņā ar [19. panta 4. punktā] norādīto termiņu.

6.   Ja dalībvalsts 3. un 4. punktā noteiktajos termiņos nerīkojas konstruktīvi, reaģējot uz pieprasījumu, kas sniegts saskaņā ar 1. punktu, Komisija saskaņā ar 91. pantu pilnībā vai daļēji var apturēt maksājumus par attiecīgajām programmām vai prioritātēm.

7.   Komisija Padomei iesniedz priekšlikumu pilnībā vai daļēji apturēt saistības vai maksājumus attiecībā uz vienu vai vairākām dalībvalsts programmām šādos gadījumos:

| (a) | ja Padome saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu vai 126. panta 11. punktu nolemj, ka dalībvalsts nav konstruktīvi rīkojusies, lai novērstu savu pārmērīgo budžeta deficītu; |
| --- | --- |

(a)

ja Padome saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu vai 126. panta 11. punktu nolemj, ka dalībvalsts nav konstruktīvi rīkojusies, lai novērstu savu pārmērīgo budžeta deficītu;

| (b) | ja Padome pieņem divus secīgus ieteikumus tajā pašā nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (37)
  8. panta 3. punktu, pamatojoties uz to, ka dalībvalsts ir iesniegusi nepietiekamu korektīvo pasākumu plānu; |
| --- | --- |

(b)

ja Padome pieņem divus secīgus ieteikumus tajā pašā nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (37)
  8. panta 3. punktu, pamatojoties uz to, ka dalībvalsts ir iesniegusi nepietiekamu korektīvo pasākumu plānu;

| (c) | ja Padome pieņem divus secīgus lēmumus tajā pašā nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 10. panta 4. punktu, ar kuriem nosaka dalībvalsts neatbilstību, pamatojoties uz to, ka tā nav veikusi ieteiktos korektīvos pasākumus; |
| --- | --- |

(c)

ja Padome pieņem divus secīgus lēmumus tajā pašā nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 10. panta 4. punktu, ar kuriem nosaka dalībvalsts neatbilstību, pamatojoties uz to, ka tā nav veikusi ieteiktos korektīvos pasākumus;

| (d) | ja Komisija secina, ka dalībvalsts nav veikusi pasākumus, kā norādīts Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002 (38)
  , un rezultātā nolemj neatļaut finansiālās palīdzības izmaksu, kas piešķirta minētajai dalībvalstij; |
| --- | --- |

(d)

ja Komisija secina, ka dalībvalsts nav veikusi pasākumus, kā norādīts Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002 (38)
  , un rezultātā nolemj neatļaut finansiālās palīdzības izmaksu, kas piešķirta minētajai dalībvalstij;

| (e) | ja Padome nolemj, ka dalībvalsts neievēro makroekonomikas korekciju programmu, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 472/2013 (39)
  7. pantā, vai neveic pasākumus, kuri pieprasīti Padomes lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar LESD 136. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(e)

ja Padome nolemj, ka dalībvalsts neievēro makroekonomikas korekciju programmu, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 472/2013 (39)
  7. pantā, vai neveic pasākumus, kuri pieprasīti Padomes lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar LESD 136. panta 1. punktu.

Par prioritāti izvirza saistību apturēšanu; maksājumus aptur tikai gadījumos, kad ir vajadzīga tūlītēja rīcība, un noteikumu būtiskas neatbilstības gadījumos. Maksājumu apturēšana attiecas uz maksājuma pieteikumiem, kas saistībā ar attiecīgajām programmām iesniegti pēc lēmuma par apturēšanu pieņemšanas dienas.

Pamatojoties uz ārkārtējiem ekonomiskajiem apstākļiem vai pēc attiecīgās dalībvalsts Komisijai adresēta pamatota pieprasījuma 10 dienu laikā no iepriekšējā daļā minētā lēmuma vai ieteikuma pieņemšanas, Komisija var ieteikt Padomei atcelt minētajā daļā norādīto apturēšanu.

8.   Komisijas priekšlikums par saistību apturēšanu ir uzskatāms par pieņemtu Padomē, ja vien Padome, izmantojot īstenošanas aktu, nenolemj noraidīt šādu priekšlikumu ar kvalificētu balsu vairākumu viena mēneša laikā no Komisijas priekšlikuma iesniegšanas dienas.

Saistību apturēšana attiecas uz saistībām no fondiem attiecīgajai dalībvalstij no 1. janvāra nākamajā gadā pēc lēmuma par apturēšanu pieņemšanas.

Padome pieņem lēmumu, izmantojot īstenošanas aktu, par 7. punktā minēto Komisijas priekšlikumu saistībā ar maksājumu apturēšanu.

9.   Uzlikto saistību vai maksājumu apturēšanas apjoms un līmenis ir samērīgs, ievēro vienlīdzīgu attieksmi starp dalībvalstīm un ņem vērā attiecīgās dalībvalsts ekonomiskos un sociālos apstākļus, jo īpaši bezdarba līmeni, attiecīgās dalībvalsts nabadzības vai sociālās atstumtības līmeni attiecībā pret Savienības vidējo līmeni un apturēšanas ietekmi uz attiecīgās dalībvalsts ekonomiku. Apturēšanas ietekme uz programmām, kam ir izšķirīga nozīme nelabvēlīgu ekonomisko


  vai


  sociālo apstākļu novēršanā, ir īpašs faktors, kas jāņem vērā.

10.   Saistību apturēšana nepārsniedz 25 % no saistībām nākamajam kalendāram gadam attiecībā uz fondiem vai 0,25 % no nominālā IKP, atkarībā no tā, kurš rādītājs ir zemāks, jebkurā no šādiem gadījumiem:

| (a) | pirmajā neatbilstības gadījumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kā norādīts 7. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(a)

pirmajā neatbilstības gadījumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kā norādīts 7. punkta a) apakšpunktā;

| (b) | pirmajā neatbilstības gadījumā saistībā ar korektīvo pasākumu plānu saskaņā ar pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, kā norādīts 7. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(b)

pirmajā neatbilstības gadījumā saistībā ar korektīvo pasākumu plānu saskaņā ar pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, kā norādīts 7. punkta b) apakšpunktā;

| (c) | ja nav ievēroti ieteiktie korektīvie pasākumi saskaņā ar pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, kā norādīts 7. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(c)

ja nav ievēroti ieteiktie korektīvie pasākumi saskaņā ar pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, kā norādīts 7. punkta c) apakšpunktā;

| (d) | pirmajā neatbilstības gadījumā, kā norādīts 7. punkta d) un e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(d)

pirmajā neatbilstības gadījumā, kā norādīts 7. punkta d) un e) apakšpunktā.

Pastāvīgas neatbilstības gadījumā saistību apturēšana var pārsniegt maksimālo procentuālo likmi, kas norādīta pirmajā daļā.

11.   Padome atceļ saistību apturēšanu pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar 8. punktā izklāstīto procedūru šādos gadījumos:

| (a) | ja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra uz laiku tiek atlikta saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (40)
  9. pantu vai Padome saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu ir nolēmusi atcelt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta esamību; |
| --- | --- |

(a)

ja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra uz laiku tiek atlikta saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (40)
  9. pantu vai Padome saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu ir nolēmusi atcelt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta esamību;

| (b) | ja Padome attiecīgās dalībvalsts iesniegto korektīvo pasākumu plānu ir apstiprinājusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 8. panta 2. punktu vai pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra pagaidām ir atlikta saskaņā ar minētās regulas 10. panta 5. punktu, vai Padome pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru ir izbeigusi saskaņā ar minētās regulas 11. pantu; |
| --- | --- |

(b)

ja Padome attiecīgās dalībvalsts iesniegto korektīvo pasākumu plānu ir apstiprinājusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 8. panta 2. punktu vai pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra pagaidām ir atlikta saskaņā ar minētās regulas 10. panta 5. punktu, vai Padome pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru ir izbeigusi saskaņā ar minētās regulas 11. pantu;

| (c) | ja Komisija ir secinājusi, ka dalībvalsts ir veikusi atbilstošos pasākumus, kas minēti Regulā (EK) Nr. 332/2002; |
| --- | --- |

(c)

ja Komisija ir secinājusi, ka dalībvalsts ir veikusi atbilstošos pasākumus, kas minēti Regulā (EK) Nr. 332/2002;

| (d) | ja Komisija ir secinājusi, ka attiecīgā dalībvalsts ir veikusi atbilstošus pasākumus, lai īstenotu korekciju programmu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. pantā, vai pasākumus, kas pieprasīti ar Padomes lēmumu atbilstoši LESD 136. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(d)

ja Komisija ir secinājusi, ka attiecīgā dalībvalsts ir veikusi atbilstošus pasākumus, lai īstenotu korekciju programmu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. pantā, vai pasākumus, kas pieprasīti ar Padomes lēmumu atbilstoši LESD 136. panta 1. punktam.

Pēc tam, kad Padome ir atcēlusi saistību apturēšanu, Komisija apturētās saistības atkārtoti iekļauj budžetā saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) [

  [...] (DFS regula)

  ]. [8.] pantu.

Apturētās saistības nedrīkst atkārtoti iekļaut budžetā pēc 2027. gada.

Saistību atcelšanas termiņš attiecībā uz budžetā atkārtoti iekļauto summu atbilstoši 99. pantam sākas tajā gadā, kurā apturētās saistības ir atkārtoti iekļautas budžetā.

Lēmumu par maksājumu apturēšanas atcelšanu pieņem Padome pēc Komisijas priekšlikuma, ja ir izpildīti piemērojamie nosacījumi, kas izklāstīti pirmajā daļā.

12.   Komisija informē Eiropas Parlamentu par šā panta īstenošanu. Jo īpaši tad, ja dalībvalsts izpilda kādu no 7. punktā paredzētajiem nosacījumiem, Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un sniedz sīku informāciju par fondiem un programmām, uz ko varētu attiekties saistību apturēšana.

Eiropas Parlaments var aicināt Komisiju iesaistīties strukturētā dialogā par to, kā piemērot šo pantu, ņemot vērā pirmajā daļā minētās informācijas nosūtīšanu.

Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei nosūta
  priekšlikumu par saistību apturēšanu vai priekšlikumu atcelt šādu apturēšanu.

13.   Šā panta 1.–12. punktu nepiemēro prioritātēm vai programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas [4. panta c) punkta v) apakšpunkta ii) punkts].
  [Gr. 425/rev, 444/rev, 448 un 469]

III SADAĻA

PROGRAMMU PLĀNOŠANA

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi par fondiem

16. pants

Programmu sagatavošana un iesniegšana

1.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar 6. pantā minētajiem partneriem
  sagatavo programmas par fondu apguvi laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. [Gr. 140]

2.   Dalībvalstis Komisijai programmas iesniedz ne vēlāk kā 3 mēnešus pēc partnerības nolīguma iesniegšanas.

3.   Dalībvalstis programmas izstrādā atbilstoši V pielikumā norādītajai programmas veidnei.

AMIF, IDF un BMVI gadījumā dalībvalsts programmas izstrādā atbilstoši VI pielikumā norādītajai programmas veidnei.

17. pants

Programmu saturs

1.   Katrā programmā izklāsta stratēģiju par programmas devumu politikas mērķu sasniegšanā un paziņojumu par tās rezultātiem.

2.   Programma sastāv no prioritātēm. Katra prioritāte atbilst vienam
  vai vairākiem
  politikas mērķim

  mērķiem
  vai tehniskajai palīdzībai. Prioritāte, kas atbilst politikas mērķim, sastāv no viena vai vairākiem konkrētiem mērķiem. Vienam politikas mērķim var atbilst vairāk nekā viena prioritāte. [Gr. 141]

Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no EJZF, katra prioritāte var atbilst vienam vai vairākiem politikas mērķiem. Konkrētie mērķi atbilst atbalsta jomām, kā noteikts EJZF regulas [III] pielikumā.

Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, katrai programmai ir konkrēti mērķi.

3.   Katrā programmā izklāsta šādus elementus:

| (a) | galveno problēmu kopsavilkums, ņemot vērā:






  i) | ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības
  un nevienlīdzība
  , izņemot programmas, ko atbalsta no EJZF; [Gr. 142] |
| --- | --- | --- |

(a)

galveno problēmu kopsavilkums, ņemot vērā:

i)

ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības
  un nevienlīdzība
  , izņemot programmas, ko atbalsta no EJZF; [Gr. 142]

| ii) | tirgus nepilnības, investīciju nepieciešamība un papildināmība
  un sinerģijas
  ar citiem atbalsta veidiem; [Gr. 143] |
| --- | --- |

ii)

tirgus nepilnības, investīciju nepieciešamība un papildināmība
  un sinerģijas
  ar citiem atbalsta veidiem; [Gr. 143]

| iii) | problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos un citos attiecīgajos Savienības ieteikumos, kas adresēti dalībvalstij; [Gr. 144] |
| --- | --- |

iii)

problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos un citos attiecīgajos Savienības ieteikumos, kas adresēti dalībvalstij; [Gr. 144]

| iv) | problēmas saistībā ar administratīvo spēju un pārvaldību
  un vienkāršošanas pasākumi
  ; [Gr. 145] |
| --- | --- |

iv)

problēmas saistībā ar administratīvo spēju un pārvaldību
  un vienkāršošanas pasākumi
  ; [Gr. 145]

| iva) | attiecīgā gadījumā — integrēta pieeja demogrāfijas problēmu risināšanai; [Gr. 146] |
| --- | --- |

iva)

attiecīgā gadījumā — integrēta pieeja demogrāfijas problēmu risināšanai; [Gr. 146]

| v) | līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas; |
| --- | --- |

v)

līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas;

| vi) | makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas, ja dalībvalstis un reģioni piedalās šādās stratēģijās; |
| --- | --- |

vi)

makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas, ja dalībvalstis un reģioni piedalās šādās stratēģijās;

| via) | uzdevumi un saistītie mērķi, kas noteikti nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un Eiropas sociālo tiesību pīlārā; [Gr. 147] |
| --- | --- |

via)

uzdevumi un saistītie mērķi, kas noteikti nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un Eiropas sociālo tiesību pīlārā; [Gr. 147]

| vii) | programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, progress attiecīgā Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā
  , kā arī konstatētie trūkumi
  ; [Gr. 148] |
| --- | --- |

vii)

programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, progress attiecīgā Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā
  , kā arī konstatētie trūkumi
  ; [Gr. 148]

| (b) | izvēlēto politikas mērķu, atbilstošo prioritāšu, konkrēto mērķu un atbalsta veidu pamatojums; |
| --- | --- |

(b)

izvēlēto politikas mērķu, atbilstošo prioritāšu, konkrēto mērķu un atbalsta veidu pamatojums;

| (c) | katras prioritātes, izņemot tehnisko palīdzību, konkrētie mērķi; |
| --- | --- |

(c)

katras prioritātes, izņemot tehnisko palīdzību, konkrētie mērķi;

| (d) | katra konkrētā mērķa:






  i) | saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību
  indikatīvais
  saraksts
  un grafiks
  , un attiecīgā gadījumā to paredzamais devums šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā; [Gr. 149] |
| --- | --- | --- |

(d)

katra konkrētā mērķa:

i)

saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību
  indikatīvais
  saraksts
  un grafiks
  , un attiecīgā gadījumā to paredzamais devums šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā; [Gr. 149]

| ii) | izlaides rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma un galīgajiem mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

ii)

izlaides rādītāji un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma un galīgajiem mērķrādītājiem;

| iii) | galvenās mērķgrupas; |
| --- | --- |

iii)

galvenās mērķgrupas;

| iiia) | darbības, ar kurām garantē līdztiesību, iekļaušanu un nediskriminēšanu; [Gr. 150] |
| --- | --- |

iiia)

darbības, ar kurām garantē līdztiesību, iekļaušanu un nediskriminēšanu; [Gr. 150]

| iv) | konkrētās mērķteritorijas, t. sk. plānotais integrētu teritoriālo investīciju, sabiedrības virzītas vietējās attīstības vai citu teritoriālo rīku izmantojums; |
| --- | --- |

iv)

konkrētās mērķteritorijas, t. sk. plānotais integrētu teritoriālo investīciju, sabiedrības virzītas vietējās attīstības vai citu teritoriālo rīku izmantojums;

| v) | starpreģionālas
  , pārrobežu
  un transnacionālas darbības, kur saņēmēji atrodas vismaz vienā citā dalībvalstī; [Gr. 151] |
| --- | --- |

v)

starpreģionālas
  , pārrobežu
  un transnacionālas darbības, kur saņēmēji atrodas vismaz vienā citā dalībvalstī; [Gr. 151]

| va) | investīciju ilgtspēja; [Gr. 152] |
| --- | --- |

va)

investīciju ilgtspēja; [Gr. 152]

| vi) | finanšu instrumentu plānotais izmantojums; |
| --- | --- |

vi)

finanšu instrumentu plānotais izmantojums;

| vii) | intervences veidi un plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida vai atbalsta jomas; |
| --- | --- |

vii)

intervences veidi un plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida vai atbalsta jomas;

| viia) | apraksts par to, kā jācenšas sasniegt papildināmību un sinerģiju ar citiem fondiem un instrumentiem; [Gr. 153] |
| --- | --- |

viia)

apraksts par to, kā jācenšas sasniegt papildināmību un sinerģiju ar citiem fondiem un instrumentiem; [Gr. 153]

| (e) | tehniskās palīdzības plānotais izmantojums saskaņā ar 30.–32. pantu un attiecīgajiem intervences veidiem; |
| --- | --- |

(e)

tehniskās palīdzības plānotais izmantojums saskaņā ar 30.–32. pantu un attiecīgajiem intervences veidiem;

| (f) | finansēšanas plāns, kurā ietilpst:






  i) | tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katram fondam un katrai reģionu kategorijai attiecībā uz visu plānošanas periodu un pa gadiem, t. sk. summas, kas tiek pārvietotas saskaņā ar 21. pantu; |
| --- | --- | --- |

(f)

finansēšanas plāns, kurā ietilpst:

i)

tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katram fondam un katrai reģionu kategorijai attiecībā uz visu plānošanas periodu un pa gadiem, t. sk. summas, kas tiek pārvietotas saskaņā ar 21. pantu;

| ii) | tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katrai prioritātei pa fondiem un reģionu kategorijām un valsts iemaksas, un vai tās sastāv no publiskā un privātā ieguldījuma; |
| --- | --- |

ii)

tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katrai prioritātei pa fondiem un reģionu kategorijām un valsts iemaksas, un vai tās sastāv no publiskā un privātā ieguldījuma;

| iii) | programmām, ko atbalsta no EJZF, tabula, kurā par katru atbalsta jomas veidu norādīts atbalsta kopējais finanšu piešķīrums no fonda un valsts iemaksas; |
| --- | --- |

iii)

programmām, ko atbalsta no EJZF, tabula, kurā par katru atbalsta jomas veidu norādīts atbalsta kopējais finanšu piešķīrums no fonda un valsts iemaksas;

| iv) | programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, tabula, kurā norādīti kopējie finanšu piešķīrumi katram konkrētajam mērķim pa darbības veidiem, valsts iemaksas un vai tās sastāv no publiskā un privātā ieguldījuma; |
| --- | --- |

iv)

programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, tabula, kurā norādīti kopējie finanšu piešķīrumi katram konkrētajam mērķim pa darbības veidiem, valsts iemaksas un vai tās sastāv no publiskā un privātā ieguldījuma;

| (g) | veiktās darbības, lai 6. pantā minētos attiecīgos partnerus iesaistītu programmas sagatavošanā, un minēto partneru nozīme programmas īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā; |
| --- | --- |

(g)

veiktās darbības, lai 6. pantā minētos attiecīgos partnerus iesaistītu programmas sagatavošanā, un minēto partneru nozīme programmas īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā;

| (h) | katram veicinošajam nosacījumam, kas noteikts saskaņā ar 11. pantu, III un IV pielikumu, novērtējums, vai programmas iesniegšanas dienā veicinošais nosacījums ir izpildīts; |
| --- | --- |

(h)

katram veicinošajam nosacījumam, kas noteikts saskaņā ar 11. pantu, III un IV pielikumu, novērtējums, vai programmas iesniegšanas dienā veicinošais nosacījums ir izpildīts;

| (i) | paredzētā pieeja attiecībā uz programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, definējot tās mērķus, mērķauditoriju, saziņas kanālus,
  attiecīgā gadījumā
  informatīvo darbu sociālajos plašsaziņas līdzekļos,
  kā arī
  plānoto budžetu un attiecīgos uzraudzības un izvērtēšanas rādītājus; [Gr. 154] |
| --- | --- |

(i)

paredzētā pieeja attiecībā uz programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, definējot tās mērķus, mērķauditoriju, saziņas kanālus,
  attiecīgā gadījumā
  informatīvo darbu sociālajos plašsaziņas līdzekļos,
  kā arī
  plānoto budžetu un attiecīgos uzraudzības un izvērtēšanas rādītājus; [Gr. 154]

| (j) | vadošā iestāde, revīzijas iestāde
  , iestāde, kas atbildīga par grāmatvedības funkciju saskaņā ar 70. pantu,
  un struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas. [Gr. 155] |
| --- | --- |

(j)

vadošā iestāde, revīzijas iestāde
  , iestāde, kas atbildīga par grāmatvedības funkciju saskaņā ar 70. pantu,
  un struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas. [Gr. 155]

Šā punkta c) un d) apakšpunktu nepiemēro konkrētajam mērķim, kas noteikts ESF+ regulas [4. panta c) 
  1.
  punkta vii) 
  xi
  ) apakšpunktā]. [Gr. 156]

Ņemot vērā nepieciešamību mazināt klimata pārmaiņas, programmai pievieno vides ziņojumu, kurā ietverta attiecīga informācija par ietekmi uz vidi saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK. [Gr. 157]

4.   Atkāpjoties no 3. punkta d) apakšpunkta, par katru konkrēto mērķi programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, sniedz šādu informāciju:

| (a) | sākotnējās situācijas apraksts, problēmas un risinājumi, ko atbalsta fonds; |
| --- | --- |

(a)

sākotnējās situācijas apraksts, problēmas un risinājumi, ko atbalsta fonds;

| (b) | norāde par darbības mērķiem; |
| --- | --- |

(b)

norāde par darbības mērķiem;

| (c) | orientējošs darbību saraksts un to paredzamais devums konkrēto un darbības mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

(c)

orientējošs darbību saraksts un to paredzamais devums konkrēto un darbības mērķu sasniegšanā;

| (d) | attiecīgā gadījumā darbības atbalsta pamatojums, konkrētas darbības, ārkārtas palīdzība un darbības, kas norādītas AMIF regulas [16. un 17.] pantā; |
| --- | --- |

(d)

attiecīgā gadījumā darbības atbalsta pamatojums, konkrētas darbības, ārkārtas palīdzība un darbības, kas norādītas AMIF regulas [16. un 17.] pantā;

| (e) | izlaides un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma un galīgajiem mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

(e)

izlaides un rezultātu rādītāji ar attiecīgajiem starpposma un galīgajiem mērķrādītājiem;

| (f) | plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida. |
| --- | --- |

(f)

plānoto resursu provizoriskais sadalījums pēc intervences veida.

5.   Intervences veidi balstās uz I pielikumā norādīto nomenklatūru. Programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, intervences veidi balstās uz konkrētu fondu regulās norādīto nomenklatūru.

6.   Saskaņā ar 16. pantu iesniegtajās ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda programmās 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā minētajā tabulā iekļauj tikai 2021.–2025. 
  2027
  . gadam paredzētās summas. [Gr. 158]

7.   Dalībvalsts paziņo Komisijai par jebkurām izmaiņām 3. punkta j) apakšpunktā norādītajā informācijā, kuru dēļ nav nepieciešamības grozīt programmu.

18. pants

Programmu apstiprināšana

1.   Komisija novērtē programmu un tās atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, kā arī tās saderību ar partnerības nolīgumu. Savā novērtējumā Komisija jo īpaši vērā ņem
  vērā
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus
  , kā arī attiecīgos uzdevumus, kas noteikti integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu īstenošanā un Eiropas sociālo tiesību pīlārā, un to risināšanas veidu
  . [Gr. 160]

2.   Komisija var sniegt apsvērumus trīs

  divu
  mēnešu laikā no dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi programmu. [Gr. 161]

3.   Dalībvalsts pārskata programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus
  , un dara to divu mēnešu laikā pēc šo apsvērumu saņemšanas
  . [Gr. 162]

4.   Ne vēlāk kā sešus

  piecus
  mēnešus pēc dienas, kurā dalībvalsts
  pirmo reizi
  iesniegusi programmu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par programmas apstiprināšanu. [Gr. 163]

19. pants

Programmu grozīšana

1.   Dalībvalsts var iesniegt pamatotu pieprasījumu grozīt programmu līdz ar grozīto programmu, kurā izklāstīta attiecīgā grozījuma paredzamā ietekme uz mērķu sasniegšanu.

2.   Komisija novērtē grozījumu un tā atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, tostarp prasībām valstu līmenī, un var sniegt apsvērumus trīs

  divu
  mēnešu laikā no grozītās programmas iesniegšanas. [Gr. 164]

3.   Dalībvalsts pārskata grozīto programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus
  , darot to divu mēnešu laikā pēc šo apsvērumu saņemšanas
  . [Gr. 165]

4.   Komisija apstiprina programmas grozījumus ne vēlāk kā sešus

  trīs
  mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi. [Gr. 166]

5.   Plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz 5 
  7
   % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā 3 
  5
  % no programmas budžeta citai tās pašas programmas tā paša fonda prioritātei.
  To darot, dalībvalsts ievēro ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 izveidoto rīcības kodeksu.
  Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF un ESF+, pārvietošana attiecas tikai uz piešķīrumiem tajā pašā reģionu kategorijā. [Gr. 167]

Šādi pārvietojumi neskar iepriekšējos gadus. Tos uzskata par nebūtiskiem, un tiem nav vajadzīgs Komisijas lēmums par programmas grozīšanu. Tomēr tie atbilst visām regulatīvajām prasībām. Dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatīto tabulu, kas minēta attiecīgi 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā, f) apakšpunkta iii) punktā vai f) apakšpunkta iv) punktā.

6.   Komisijas apstiprinājums nav nepieciešams pareizrakstības
  , tehniskiem
  vai redakcionāliem labojumiem, kuri neietekmē programmas īstenošanu. Dalībvalstis informē Komisiju par šādiem labojumiem. [Gr. 168]

7.   EJZF programmu gadījumā programmu grozījumiem, kas attiecas uz rādītāju ieviešanu, nav vajadzīgs Komisijas apstiprinājums.

20. pants

ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda kopīgs atbalsts

1.   ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonds var kopīgi sniegt atbalstu programmām, uz ko attiecas mērķis “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”.

2.   ERAF un ESF+ savstarpēji papildinošā veidā un atbilstoši ierobežojumam 10 
  15
   % apjomā no šo fondu finansējuma katrai programmas prioritātei pilnībā vai daļēji var finansēt darbību, kuras izmaksas ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu no otra fonda, pamatojoties uz attiecīgajam fondam piemērojamiem attiecināmības noteikumiem, ar nosacījumu, ka šādas izmaksas ir vajadzīgas darbības īstenošanai. [Gr. 169]

21. pants

Resursu pārvietošana

1.   
  Elastīguma nodrošināšanas nolūkā
  dalībvalstis
  Elastīguma nodrošināšanas nolūkā
  dalībvalstis var pieprasīt pārvietot līdz 5 % no programmas finanšu piešķīrumiem no jebkura fonda uz jebkuru citu dalīti pārvaldīto

  Eiropas Reģionālās attīstības
  fondu, vai uz jebkuru instrumentu, uz ko attiecas tieša vai netieša pārvaldība.

  Eiropas Sociālo fondu Plus
  ,
  Kohēzijas fondu vai Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu
  . [Gr. 170]

2.   Pārvietotos resursus apgūst saskaņā ar tā fonda vai instrumenta noteikumiem, uz kuru resursi ir pārvietoti., un, ja tiek veikta pārvietošana uz instrumentiem, uz ko attiecas tieša vai netieša pārvaldība, attiecīgās dalībvalsts labā.
  [Gr. 171 un 434]

3.   Atbilstoši 1. punktam iesniegtajos pieprasījumos norāda katrā gadā kopējo pārvietoto summu, attiecīgā gadījumā sadalot pa fondiem un pa reģionu kategorijām, tie ir pienācīgi pamatoti
  ar nolūku panākt savstarpējo papildināmību un ietekmi,
  un tiem pievieno pārskatīto programmu vai programmas, no kā resursi ir jāpārvieto saskaņā ar 19. pantu, norādot, uz kuru citu fondu vai instrumentu šīs summas ir pārvietotas. [Gr. 172, 433 un 434]

4.   Saistītajos programmas grozījumos Komisija var iebilst pret pieprasījumu veikt pārvietošanu, ja tā nelabvēlīgi ietekmē tās programmas mērķu sasniegšanu, no kuras resursi ir jāpārvieto.

5.   Pārvietot var tikai turpmāko kalendāro gadu resursus.

I a NODAĻA

I a NODAĻA

Lieli projekti [Gr. 173]

Lieli projekti

21.a pants

Saturs

Programmā vai programmās no ERAF un Kohēzijas fonda var atbalstīt darbību, kas ietver virkni būvdarbu, darbību vai pakalpojumu ar mērķi veikt nedalāmu un precīzi noteiktu ekonomisku vai tehnisku uzdevumu, kuram ir skaidri noteikti mērķi un kura kopējās attiecināmās izmaksas pārsniedz 100 000 000 EUR (“liels projekts”). Finanšu instrumentus neuzskata par lieliem projektiem. [Gr. 174]

21.b pants

Liela projekta apstiprināšanai nepieciešamā informācija

Pirms liela projekta apstiprināšanas vadošā iestāde iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| (a) | ziņas par struktūru, kas būs atbildīga par liela projekta īstenošanu, un tās statusu; |
| --- | --- |

(a)

ziņas par struktūru, kas būs atbildīga par liela projekta īstenošanu, un tās statusu;

| (b) | apraksts par investīciju un tās īstenošanas vietu; |
| --- | --- |

(b)

apraksts par investīciju un tās īstenošanas vietu;

| (c) | kopējās izmaksas un kopējās attiecināmas izmaksas; |
| --- | --- |

(c)

kopējās izmaksas un kopējās attiecināmas izmaksas;

| (d) | veiktā priekšizpēte, tostarp iespēju analīze un rezultāti; |
| --- | --- |

(d)

veiktā priekšizpēte, tostarp iespēju analīze un rezultāti;

| (e) | izmaksu un ieguvumu analīze, tostarp ekonomiskā un finanšu analīze, un riska izvērtējums; |
| --- | --- |

(e)

izmaksu un ieguvumu analīze, tostarp ekonomiskā un finanšu analīze, un riska izvērtējums;

| (f) | ietekmes uz vidi analīze, kurā ņemta vērā nepieciešamība pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt tās, kā arī noturība pret katastrofām; |
| --- | --- |

(f)

ietekmes uz vidi analīze, kurā ņemta vērā nepieciešamība pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt tās, kā arī noturība pret katastrofām;

| (g) | skaidrojums, kā lielais projekts atbilst attiecīgās programmas vai programmu atbilstošajām prioritātēm un kāds ir projekta paredzamais ieguldījums minēto prioritāšu konkrēto mērķu sasniegšanā un paredzamais ieguldījums sociālekonomiskajā attīstībā; |
| --- | --- |

(g)

skaidrojums, kā lielais projekts atbilst attiecīgās programmas vai programmu atbilstošajām prioritātēm un kāds ir projekta paredzamais ieguldījums minēto prioritāšu konkrēto mērķu sasniegšanā un paredzamais ieguldījums sociālekonomiskajā attīstībā;

| (h) | finansējuma plāns, kurā norādīti kopējie plānotie finanšu resursi un plānotais atbalsts no fondiem, EIB un visiem pārējiem finansējuma avotiem, kopā ar fiziskajiem un finanšu rādītājiem attiecībā uz progresa uzraudzību, ņemot vērā apzinātos riskus; |
| --- | --- |

(h)

finansējuma plāns, kurā norādīti kopējie plānotie finanšu resursi un plānotais atbalsts no fondiem, EIB un visiem pārējiem finansējuma avotiem, kopā ar fiziskajiem un finanšu rādītājiem attiecībā uz progresa uzraudzību, ņemot vērā apzinātos riskus;

| (i) | lielā projekta īstenošanas grafiks un — ja ir paredzams, ka īstenošanas laiks būs ilgāks par plānošanas periodu, — posmi, kuriem lūdz atbalstu no fondiem plānošanas periodā. |
| --- | --- |

(i)

lielā projekta īstenošanas grafiks un — ja ir paredzams, ka īstenošanas laiks būs ilgāks par plānošanas periodu, — posmi, kuriem lūdz atbalstu no fondiem plānošanas periodā.

21.c pants

Lēmums par lielu projektu

1.
     
  Komisija novērtē lielo projektu, balstoties uz 21.b pantā minēto informāciju, lai noteiktu, vai vadošās iestādes atlasītajam lielajam projektam prasītais finansiālais ieguldījums ir pamatots. Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc 21.b pantā minētās informācijas iesniegšanas dienas pieņem lēmumu par atlasītā lielā projekta finanšu ieguldījuma apstiprināšanu.

2.
     
  Šā panta 1. punktā paredzēto apstiprināšanu Komisija veic ar nosacījumu, ka tiek noslēgts pirmais būvdarbu līgums vai — saskaņā ar PPP struktūrām īstenotu darbību gadījumā — trīs gadu laikā no apstiprināšanas dienas tiek parakstīts PPP līgums starp publisko struktūru un privāto sektoru.

3.
     
  Ja Komisija neapstiprina finanšu ieguldījumu atlasītajā lielajā projektā, tā savā lēmumā norāda šāda noraidījuma iemeslus.

4.
     
  Lielos projektus, kas iesniegti 1. punktā paredzētajai apstiprināšanai, iekļauj programmas lielo projektu sarakstā.

5.
     
  Ar lielo projektu saistītos izdevumus var iekļaut maksājuma pieteikumā pēc iesniegšanas 1. punktā minētajai apstiprināšanai. Ja Komisija neapstiprina vadošās iestādes atlasīto lielo projektu, izdevumu deklarāciju pēc dalībvalsts veiktas pieteikuma atsaukšanas vai Komisijas lēmuma pieņemšanas attiecīgi izlabo. [Gr. 176]

II NODAĻA

Teritoriālā attīstība

22. pants

Integrēta teritoriālā attīstība

Dalībvalsts atbalsta integrētu teritoriālo attīstību, īstenojot teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijas jebkurā no šādiem veidiem:

| (a) | integrētas teritoriālās investīcijas; |
| --- | --- |

(a)

integrētas teritoriālās investīcijas;

| (b) | sabiedrības virzīta vietējā attīstība; |
| --- | --- |

(b)

sabiedrības virzīta vietējā attīstība;

| (c) | citi teritoriālie rīki, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas attiecībā uz ERAF atbilstoši 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajam politikas mērķim. [Gr. 177] |
| --- | --- |

(c)

citi teritoriālie rīki, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas attiecībā uz ERAF atbilstoši 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajam politikas mērķim. [Gr. 177]

Gadījumos, kad vietējās attīstības stratēģijas finansē vairāk nekā viens fonds, dalībvalstis nodrošina saskaņotību un koordinēšanu. [Gr. 178]

23. pants

Teritoriālās stratēģijas

1.   Teritoriālajās stratēģijās, kas īstenotas saskaņā ar 22. panta a) vai c) punktu, ir šādi elementi:

| (a) | stratēģijā iekļautā ģeogrāfiskā teritorija
  , tostarp savstarpējās ekonomiskās, sociālas un vidiskās saiknes
  ; [Gr. 179] |
| --- | --- |

(a)

stratēģijā iekļautā ģeogrāfiskā teritorija
  , tostarp savstarpējās ekonomiskās, sociālas un vidiskās saiknes
  ; [Gr. 179]

| (b) | teritorijas attīstības vajadzību un potenciāla analīze; |
| --- | --- |

(b)

teritorijas attīstības vajadzību un potenciāla analīze;

| (c) | apraksts par integrētu pieeju, kā risināt apzinātās attīstības vajadzības un potenciālu; |
| --- | --- |

(c)

apraksts par integrētu pieeju, kā risināt apzinātās attīstības vajadzības un potenciālu;

| (d) | apraksts par
  6. pantā minēto
  partneru iesaisti stratēģijas sagatavošanā un īstenošanā. saskaņā ar 6. pantu.
  [Gr. 180] |
| --- | --- |

(d)

apraksts par
  6. pantā minēto
  partneru iesaisti stratēģijas sagatavošanā un īstenošanā. saskaņā ar 6. pantu.
  [Gr. 180]

Tajās var būt iekļauts arī atbalstāmo darbību saraksts.

2.   Teritoriālās stratēģijas izstrādā

  sagatavo un apstiprina
  attiecīgo pilsētas,

  reģionālo
  , vietējo vai

  un
  citu
  publisko iestāžu atbildībā.
  Teritoriālo iestāžu vai struktūru atbildībā.

  stratēģiju vajadzībām var atjaunināt un izmantot jau pastāvošus stratēģiskos dokumentus par attiecīgajām teritorijām
  . [Gr. 181]

3.   Ja atbalstāmo darbību saraksts nav iekļauts teritoriālajā stratēģijā, darbības atlasa vai darbību atlasē iesaistās attiecīgās pilsētas,

  reģionālās
  , vietējās vai citas teritoriālās iestādes vai struktūras. [Gr. 182]

Atlasītās darbības atbilst teritoriālajai stratēģijai.

3.a
     
  Sagatavojot teritoriālās stratēģijas, 2. punktā minētās iestādes sadarbojas ar attiecīgām vadošajām iestādēm, lai noteiktu attiecīgajā programmā atbalstāmo darbību tvērumu. [Gr. 183]

4.   Ja pilsētas, vietējā

  reģionāla
  ,
  vietēja
  vai cita teritoriālā

  publiska
  iestāde vai
  cita
  struktūra veic uzdevumus, par kuriem atbildīga ir vadošā iestāde, izņemot darbību atlasi, vadošā iestāde attiecīgo iestādi norāda kā starpniekstruktūru. [Gr. 184]

Atlasītās darbības var atbalstīt no vairāk nekā vienas prioritātes vienā un tajā pašā programmā. [Gr. 185]

5.   Atbalstu var piešķirt teritoriālo stratēģiju sagatavošanai un izstrādei.

24. pants

Integrētas teritoriālās investīcijas

1.   Ja saskaņā ar 23. pantu īstenota stratēģija ietver investīcijas, kas saņem atbalstu no viena vai vairākiem fondiem,

  vairāk nekā viena fonda
  , no vairāk nekā vienas programmas vai no vairāk nekā vienas programmas prioritātes, darbības var veikt kā integrētas teritoriālās investīcijas (“ITI”).
  Attiecīgos gadījumos katru ITI var papildināt ELFLA finansiālais atbalsts. [Gr. 186]

2.   Vadošā iestāde nodrošina, ka programmas vai programmu elektroniskā sistēma nodrošina ITI veicinošo darbību, izlaides un rezultātu identifikāciju.

2.a
     Ja
  atbalstāmo darbību saraksts nav iekļauts teritoriālajā stratēģijā, darbību atlasē iesaistās attiecīgās reģionālās, vietējās vai citas publiskās iestādes vai struktūras. [Gr. 187]

25. pants

Sabiedrības virzīta vietējā attīstība

1.   ERAF, ESF+, un EJZF var atbalstīt

  un ELFLA atbalsta
  sabiedrības virzītu vietējo attīstību.
  ELFLA kontekstā šādu attīstību nosaka par LEADER vietējo attīstību. [Gr. 188]

2.   Dalībvalsts nodrošina, ka sabiedrības virzīta vietējā attīstība:

| (a) | ir vērsta uz apakšreģionu teritorijām; |
| --- | --- |

(a)

ir vērsta uz apakšreģionu teritorijām;

| (b) | tiek īstenota vietējo rīcības grupu vadībā, kuru sastāvā ir publisko un privāto vietējo sociālekonomisko interešu pārstāvji un kuru lēmumu pieņemšanu nekontrolē atsevišķa interešu grupa
  , arī ne publiskais sektors
  ; [Gr. 189] |
| --- | --- |

(b)

tiek īstenota vietējo rīcības grupu vadībā, kuru sastāvā ir publisko un privāto vietējo sociālekonomisko interešu pārstāvji un kuru lēmumu pieņemšanu nekontrolē atsevišķa interešu grupa
  , arī ne publiskais sektors
  ; [Gr. 189]

| (c) | tiek īstenota, izmantojot integrētas stratēģijas saskaņā ar 26. pantu; |
| --- | --- |

(c)

tiek īstenota, izmantojot integrētas stratēģijas saskaņā ar 26. pantu;

| (d) | atbalsta tīklošanu,
  augšupējas pieejas, piekļūstamību,
  novatoriskas iezīmes vietējā kontekstā un attiecīgā gadījumā sadarbību ar citiem teritoriāliem dalībniekiem. [Gr. 190] |
| --- | --- |

(d)

atbalsta tīklošanu,
  augšupējas pieejas, piekļūstamību,
  novatoriskas iezīmes vietējā kontekstā un attiecīgā gadījumā sadarbību ar citiem teritoriāliem dalībniekiem. [Gr. 190]

3.   Ja atbalsts stratēģijām, kas minētas 2. punkta c) apakšpunktā, ir pieejams no vairāk nekā viena fonda, attiecīgās vadošās iestādes organizē kopīgu uzaicinājumu atlasīt minētās stratēģijas un visiem attiecīgajiem fondiem izveido apvienoto komiteju, kas uzrauga minēto stratēģiju īstenošanu. Attiecīgās vadošās iestādes var izvēlēties vienu no attiecīgajiem fondiem, kas atbalsta visas ar šīm stratēģijām saistītās sagatavošanas, pārvaldības un iedzīvināšanas izmaksas, kas minētas 28. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā.

4.   Ja šādas stratēģijas īstenošana ir saistīta ar atbalstu no vairāk nekā viena fonda, attiecīgās vadošās iestādes var izvēlēties vienu no attiecīgajiem fondiem kā galveno fondu.
  Var noteikt arī no katra attiecīgā fonda finansējamo pasākumu un darbību veidu. [Gr. 191]

5.   Minētajai stratēģijai piemēro galvenā fonda noteikumus. Citu fondu iestādes pamatojas uz lēmumiem un pārvaldības verifikācijām, ko īstenojusi galvenā fonda kompetentā iestāde.

6.   Galvenā fonda iestādes sniedz pārējo fondu iestādēm informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu uzraudzību un maksājumus saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti konkrēta fonda regulā.

26. pants

Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas

1.   Attiecīgās vadošās iestādes nodrošina, ka katrā 25. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajā stratēģijā ir noteikti šādi elementi:

| (a) | ģeogrāfiskā teritorija un populācija, uz ko šī stratēģija attiecas; |
| --- | --- |

(a)

ģeogrāfiskā teritorija un populācija, uz ko šī stratēģija attiecas;

| (b) | sabiedrības iesaistīšanās process minētās stratēģijas izstrādē; |
| --- | --- |

(b)

sabiedrības iesaistīšanās process minētās stratēģijas izstrādē;

| (c) | teritorijas attīstības vajadzību un potenciāla analīze; |
| --- | --- |

(c)

teritorijas attīstības vajadzību un potenciāla analīze;

| (d) | minētās stratēģijas mērķi, t. sk. izmērāmi rezultātu mērķrādītāji, un saistītās plānotās darbības
  , kas veicamas, risinot vietējās sabiedrības identificētās vietējās vajadzības
  ; [Gr. 192] |
| --- | --- |

(d)

minētās stratēģijas mērķi, t. sk. izmērāmi rezultātu mērķrādītāji, un saistītās plānotās darbības
  , kas veicamas, risinot vietējās sabiedrības identificētās vietējās vajadzības
  ; [Gr. 192]

| (e) | pārvaldības, uzraudzības un novērtēšanas pasākumi, kas uzskatāmi parāda vietējās rīcības grupas spēju īstenot minēto stratēģiju; |
| --- | --- |

(e)

pārvaldības, uzraudzības un novērtēšanas pasākumi, kas uzskatāmi parāda vietējās rīcības grupas spēju īstenot minēto stratēģiju;

| (f) | finanšu plāns, tostarp plānotais piešķīrums no katra fonda 
  — attiecīgā gadījumā arī ELFLA —
  un
  katras
  attiecīgās programmas. [Gr. 193] |
| --- | --- |

(f)

finanšu plāns, tostarp plānotais piešķīrums no katra fonda 
  — attiecīgā gadījumā arī ELFLA —
  un
  katras
  attiecīgās programmas. [Gr. 193]

2.   Attiecīgās vadošās iestādes nosaka šo stratēģiju atlases kritērijus, izveido komiteju šīs atlases veikšanai un apstiprina šīs komitejas izvēlētās stratēģijas.

3.   Attiecīgās vadošās iestādes pabeidz stratēģiju atlases pirmo kārtu un nodrošina, ka izraudzītās vietējās rīcības grupas var pildīt savus 27. panta 3. punktā noteiktos uzdevumus 12 mēnešu laikā no attiecīgās programmas apstiprināšanas dienas vai — attiecībā uz stratēģijām, ko atbalsta vairāk nekā viens fonds, — 12 mēnešu laikā no pēdējās attiecīgās programmas apstiprināšanas dienas.

4.   Lēmumā, ar ko apstiprina stratēģiju, nosaka katra fonda un attiecīgās programmas piešķīrumu un nosaka pienākumus attiecībā uz programmas vai programmu pārvaldības un kontroles uzdevumiem.
  Attiecīgos valsts publiskos ieguldījumus garantē uzreiz par visu periodu. [Gr. 194]

27. pants

Vietējās rīcības grupas

1.   Vietējās rīcības grupas izstrādā un īsteno stratēģijas, kas minētas 25. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

2.   Vadošās iestādes nodrošina, ka vietējās rīcības grupas
  ir iekļaujošas un ka tās
  vai nu izvēlas vienu partneri no grupas par galveno partneri administratīvās un finanšu lietās, vai arī apvienojas likumīgi izveidotā vienotā struktūrā
  , lai pildītu uzdevumus, kas saistīti ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju
  . [Gr. 195]

3.   Tikai vietējās rīcības grupas veic visus šādus uzdevumus:

| (a) | veido vietējo dalībnieku
  administratīvās
  spējas izstrādāt un īstenot darbības; [Gr. 196] |
| --- | --- |

(a)

veido vietējo dalībnieku
  administratīvās
  spējas izstrādāt un īstenot darbības; [Gr. 196]

| (b) | izstrādā nediskriminējošu un pārredzamu atlases procedūru un kritērijus, kas novērš interešu konfliktus un nodrošina, ka neviena atsevišķa interešu grupa nekontrolē atlases lēmumus; |
| --- | --- |

(b)

izstrādā nediskriminējošu un pārredzamu atlases procedūru un kritērijus, kas novērš interešu konfliktus un nodrošina, ka neviena atsevišķa interešu grupa nekontrolē atlases lēmumus;

| (c) | sagatavo un publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

(c)

sagatavo un publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus;

| (d) | atlasa darbības un nosaka atbalsta summu, kā arī iesniedz priekšlikumus struktūrai, kas atbildīga par atbalsttiesīguma galīgo verifikāciju pirms apstiprināšanas; |
| --- | --- |

(d)

atlasa darbības un nosaka atbalsta summu, kā arī iesniedz priekšlikumus struktūrai, kas atbildīga par atbalsttiesīguma galīgo verifikāciju pirms apstiprināšanas;

| (e) | uzrauga progresu stratēģijas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

(e)

uzrauga progresu stratēģijas mērķu sasniegšanā;

| (f) | novērtē stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

(f)

novērtē stratēģijas īstenošanu.

4.   Ja vietējās rīcības grupas veic uzdevumus, uz kuriem neattiecas 3. punkts un par kuriem atbildīga ir vadošā iestāde vai maksājumu aģentūra, šīs vietējās rīcības grupas vadošā iestāde nosaka kā starpniekstruktūras saskaņā ar konkrēta fonda noteikumiem.

5.   Vietējā rīcības grupa var būt saņēmējs un īstenot darbības saskaņā ar stratēģiju
  , veicinot funkciju nodalījumu vietējā rīcības grupā
  . [Gr. 197]

28. pants

Fondu atbalsts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai

1.   
  Lai nodrošinātu papildināmību un sinerģijas,
  dalībvalsts nodrošina, ka fondu atbalsts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai aptver: [Gr. 198]

| (a) | administratīvo
  spēju veidošanu un sagatavošanas darbības, ar ko atbalsta stratēģiju izstrādi un īstenošanu nākotnē; [Gr. 199] |
| --- | --- |

(a)

administratīvo
  spēju veidošanu un sagatavošanas darbības, ar ko atbalsta stratēģiju izstrādi un īstenošanu nākotnē; [Gr. 199]

| (b) | saskaņā ar vietējās attīstības stratēģiju atlasīto darbību, tostarp sadarbības aktivitāšu un to sagatavošanas, īstenošanu; |
| --- | --- |

(b)

saskaņā ar vietējās attīstības stratēģiju atlasīto darbību, tostarp sadarbības aktivitāšu un to sagatavošanas, īstenošanu;

| (ba) | sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas iedzīvināšanu nolūkā atvieglot ieinteresēto personu viedokļu apmaiņu, lai tām sniegtu informāciju un sniegtu atbalstu potenciālajiem atbalsta saņēmējiem pieteikumu sagatavošanā; [Gr. 200] |
| --- | --- |

(ba)

sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas iedzīvināšanu nolūkā atvieglot ieinteresēto personu viedokļu apmaiņu, lai tām sniegtu informāciju un sniegtu atbalstu potenciālajiem atbalsta saņēmējiem pieteikumu sagatavošanā; [Gr. 200]

| (c) | stratēģijas un tās iedzīvināšanas pārvaldību, uzraudzību un izvērtēšanu. |
| --- | --- |

(c)

stratēģijas un tās iedzīvināšanas pārvaldību, uzraudzību un izvērtēšanu.

2.   Atbalsts, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, ir attiecināms neatkarīgi no tā, vai stratēģija pēc tam tiek atlasīta finansēšanai.

Atbalsts, kas minēts 1. punkta c) apakšpunktā, nepārsniedz 25 % no stratēģijas kopējā publiskā ieguldījuma.

III NODAĻA

Tehniskā palīdzība

29. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

1.   Pēc Komisijas iniciatīvas fondi var atbalstīt sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas, izvērtēšanas, komunikācijas, t. sk. korporatīvas komunikācijas par Savienības politiskajām prioritātēm, redzamības un visas administratīvās un tehniskās palīdzības darbības, kas vajadzīgas, lai īstenotu šo regulu, un vajadzības gadījumā darbības ar trešām valstīm.

1.a
     
  Šā panta 1. punktā minētie pasākumi jo īpaši var ietvert:

| (a) | palīdzību projektu sagatavošanā un izvērtēšanā; |
| --- | --- |

(a)

palīdzību projektu sagatavošanā un izvērtēšanā;

| (b) | atbalstu institucionālajā nostiprināšanā un administratīvo spēju veidošanā efektīvai fondu pārvaldībai; |
| --- | --- |

(b)

atbalstu institucionālajā nostiprināšanā un administratīvo spēju veidošanā efektīvai fondu pārvaldībai;

| (c) | pētījumus, kas saistīti ar Komisijas ziņošanu par fondiem un kohēzijas ziņojumu; |
| --- | --- |

(c)

pētījumus, kas saistīti ar Komisijas ziņošanu par fondiem un kohēzijas ziņojumu;

| (d) | pasākumus, kas saistīti ar fondu analīzi, pārvaldību, uzraudzību, informācijas apmaiņu un to apguvi, kā arī pasākumus, kas saistīti ar kontroles sistēmu īstenošanu un tehnisko un administratīvo palīdzību; |
| --- | --- |

(d)

pasākumus, kas saistīti ar fondu analīzi, pārvaldību, uzraudzību, informācijas apmaiņu un to apguvi, kā arī pasākumus, kas saistīti ar kontroles sistēmu īstenošanu un tehnisko un administratīvo palīdzību;

| (e) | izvērtējumus, ekspertu ziņojumus, statistiku un pētījumus, tostarp vispārīgas dabas, par fondu pašreizējo un turpmāko darbību; |
| --- | --- |

(e)

izvērtējumus, ekspertu ziņojumus, statistiku un pētījumus, tostarp vispārīgas dabas, par fondu pašreizējo un turpmāko darbību;

| (f) | darbības ar mērķi izplatīt informāciju, attiecīgā gadījumā atbalstīt tīklošanu, veikt komunikācijas pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot rezultātiem un pievienotajai vērtībai, kas gūti ar atbalstu no fondiem, kā arī palielināt informētību un veicināt sadarbību un pieredzes apmaiņu, tostarp ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

(f)

darbības ar mērķi izplatīt informāciju, attiecīgā gadījumā atbalstīt tīklošanu, veikt komunikācijas pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot rezultātiem un pievienotajai vērtībai, kas gūti ar atbalstu no fondiem, kā arī palielināt informētību un veicināt sadarbību un pieredzes apmaiņu, tostarp ar trešām valstīm;

| (g) | datorizētu sistēmu uzstādīšanu, ekspluatāciju un savstarpēju savienošanu pārvaldības, uzraudzības, revīzijas, kontroles un izvērtēšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

(g)

datorizētu sistēmu uzstādīšanu, ekspluatāciju un savstarpēju savienošanu pārvaldības, uzraudzības, revīzijas, kontroles un izvērtēšanas vajadzībām;

| (h) | pasākumus izvērtēšanas metožu uzlabošanai un informācijas apmaiņai par izvērtēšanas praksi; |
| --- | --- |

(h)

pasākumus izvērtēšanas metožu uzlabošanai un informācijas apmaiņai par izvērtēšanas praksi;

| (i) | ar revīziju saistītas darbības; |
| --- | --- |

(i)

ar revīziju saistītas darbības;

| (j) | nacionālo un reģionālo spēju stiprināšanu attiecībā uz investīciju plānošanu, finansējuma vajadzībām, finanšu instrumentu, kopīgu rīcības plānu un lielu projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

(j)

nacionālo un reģionālo spēju stiprināšanu attiecībā uz investīciju plānošanu, finansējuma vajadzībām, finanšu instrumentu, kopīgu rīcības plānu un lielu projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu;

| (k) | abas prakses izplatīšanu ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm stiprināt attiecīgo 6. panta 1. punktā minēto partneru un to jumta organizāciju spējas. [Gr. 201] |
| --- | --- |

(k)

abas prakses izplatīšanu ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm stiprināt attiecīgo 6. panta 1. punktā minēto partneru un to jumta organizāciju spējas. [Gr. 201]

1.b
     
  Komisija vismaz 15 % no tehniskās palīdzības resursiem pēc savas iniciatīvas paredz tam, lai saziņā ar sabiedrību nodrošinātu lielāku efektivitāti un spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas pasākumiem, kas veikti pēc Komisijas iniciatīvas, paplašinot zināšanu bāzi par rezultātiem — jo īpaši efektīvāk vācot un izplatot datus, sagatavojot izvērtējumus un ziņojumus — un it sevišķi izceļot fondu ieguldījumu cilvēku dzīves uzlabošanā, kā arī vairojot no fondiem sniegtā atbalsta publicitāti un palielinot informētību par šāda atbalsta rezultātiem un pievienoto vērtību. Attiecīgos gadījumos pēc programmu slēgšanas turpina informācijas, komunikācijas un publicitātes pasākumus attiecībā uz rezultātiem un pievienoto vērtību, ko devis atbalsts no fondiem, īpašu uzmanību pievēršot darbībām. Ar šādiem pasākumiem arī sekmē Savienības politikas prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējiem mērķiem. [Gr. 202]

2.   Šādas darbības var aptvert turpmākos

  iepriekšējos
  un iepriekšējos

  turpmākos
  plānošanas periodos.

  periodus
  . [Gr. 203]

2.a
     
  Lai izvairītos no maksājumu apturēšanas situācijām, Komisija nodrošina, ka dalībvalstis un reģioni, kam administratīvās spējas trūkuma dēļ ir bažas par atbilstību, saņem pienācīgu tehnisko palīdzību administratīvās spējas uzlabošanai. [Gr. 204]

3.   Komisija izklāsta savus plānus, ja ir paredzētas iemaksas no fondiem saskaņā ar Finanšu regulas [110]. pantu.

4.   Atkarībā no nolūka šajā pantā minētās darbības var finansēt vai nu kā darbības, vai administratīvos izdevumus.

30. pants

Dalībvalstu tehniskā palīdzība

1.   Pēc dalībvalsts iniciatīvas fondi var atbalstīt darbības, kas var attiekties uz iepriekšējiem un turpmākajiem plānošanas periodiem un ir vajadzīgas minēto fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai
  , 6. pantā minēto partneru spēju veidošanai, kā arī nolūkā nodrošināt tādas funkcijas kā sagatavošana, apmācība, pārvaldība, uzraudzība, izvērtēšana, redzamība un komunikācija
  . [Gr. 205]

2.   Katrs fonds var atbalstīt tehniskās palīdzības darbības, kas ir atbalsttiesīgas kādā citā fondā.

3.   Katrā programmā tehnisko palīdzību piemēro kā prioritāti, kas attiecas
  vai nu
  uz vienu atsevišķu fondu
  , vai uz vairākiem fondiem
  . [Gr. 206]

31. pants

Vienotas likmes finansējums dalībvalstu tehniskajai palīdzībai

1.   Tehnisko palīdzību katrai programmai atmaksā kā vienotas likmes finansējumu, 2. punktā norādītās procentuālās likmes piemērojot attiecināmajiem izdevumiem, kas iekļauti katrā maksājuma pieteikumā saskaņā ar 85. panta 3. punkta attiecīgi a) vai c) apakšpunktu.

2.   
  Pamatojoties uz Komisijas un dalībvalstu vienošanos un ņemot vērā programmas finanšu plānu,
  par tehnisko palīdzību atmaksāto fondu līdzekļu procentu likmes ir šādas:

  var noteikt līdz šādam apmēram
  : [Gr. 207]

| (a) | ERAF atbalstam atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un Kohēzijas fonda atbalstam: 2,5 
  3
  %; [Gr. 208] |
| --- | --- |

(a)

ERAF atbalstam atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un Kohēzijas fonda atbalstam: 2,5 
  3
  %; [Gr. 208]

| (b) | ESF+ atbalstam: 4 
  5
  % un programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta vii) punkts: 5 %;

  xi
  )
  apakšpunkts
  :
  6
  %; [Gr. 209] |
| --- | --- |

(b)

ESF+ atbalstam: 4 
  5
  % un programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta vii) punkts: 5 %;

  xi
  )
  apakšpunkts
  :
  6
  %; [Gr. 209]

| (c) | EJZF atbalstam: 6 %; |
| --- | --- |

(c)

EJZF atbalstam: 6 %;

| (d) | AMIF, IDF un BMVI atbalstam: 6 
  7
  %. [Gr. 210] |
| --- | --- |

(d)

AMIF, IDF un BMVI atbalstam: 6 
  7
  %. [Gr. 210]

Tālāko reģionu gadījumā a), b) un c) apakšpunktā paredzētās likmes ir par ne vairāk kā 1 % augstākas. [Gr. 211]

3.   Interreg programmu tehniskās palīdzības īpašie noteikumi ir izklāstīti ETS regulā.

32. pants

Finansējums, kas nav saistīts ar dalībvalstu tehniskās palīdzības izmaksām

Papildus 31. pantā minētajam dalībvalsts var ierosināt sniegt papildu tehniskās palīdzības darbības nolūkā stiprināt dalībvalstu

  publisko
  iestāžu
  un pakalpojumu
  , saņēmēju un attiecīgo partneru
  institucionālo
  spēju
  un efektivitāti
  , kas vajadzīga fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai. [Gr. 212]

Atbalstu šādām darbībām nodrošina ar 89. pantā minēto finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām.
  Tehnisko palīdzību fakultatīvas īpašas programmas veidā var nodrošināt vai nu ar finansējumu, kas nav saistīts ar tehniskās palīdzības izmaksām, vai ar tiešo izmaksu atlīdzināšanu. [Gr. 213]

IV SADAĻA

UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA, KOMUNIKĀCIJA UN REDZAMĪBA

I NODAĻA

Uzraudzība

33. pants

Uzraudzības komiteja

1.   Dalībvalsts
  pēc apspriešanās ar vadošo iestādi
  izveido komiteju programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad attiecīgajai dalībvalstij paziņots par programmas apstiprināšanas lēmumu. [Gr. 214]

Dalībvalsts var izveidot atsevišķu uzraudzības komiteju vairāk nekā vienai programmai.

2.   Katra uzraudzības komiteja pieņem savu reglamentu
  , ņemot vērā, ka ir vajadzīga pilnīga pārredzamība
  . [Gr. 215]

3.   Uzraudzības komiteja tiekas vismaz reizi gadā un pārskata visus jautājumus, kas skar programmas progresu tās mērķu sasniegšanā.

4.   Dalībvalsts publicē uzraudzības komitejas reglamentu un visus uzraudzības komitejai paziņotos datus un informāciju 44. panta 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

5.   Šā panta 1.–4. punktu nepiemēro programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas [4. panta c) 
  1.
   punkta vi) 
  xi
  ) apakšpunkts], un saistītajai tehniskajai palīdzībai. [Gr. 216]

34. pants

Uzraudzības komitejas sastāvs

1.   Dalībvalsts nosaka uzraudzības komitejas sastāvu un nodrošina attiecīgo dalībvalsts iestāžu un starpniekstruktūru, kā arī 6. pantā minēto partneru pārstāvju līdzsvarotu pārstāvību
  , to darot pārredzami
  . [Gr. 217]

Katram uzraudzības komitejas loceklim ir balsstiesības.

Dalībvalsts uzraudzības komitejas locekļu sarakstu publicē 44. panta 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

2.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā piedalās kā
  uzraudzītāji un
  padomdevēji.
  Attiecīgā gadījumā piedalīties uzraudzības komitejas darbā padomdevēja statusā var uzaicināt EIB pārstāvjus. [Gr. 218]

2.a
     
  AMIF, IDF un BMVI uzraudzības komitejas darbā kā padomdevējas piedalās attiecīgās decentralizētās aģentūras. [Gr. 219]

35. pants

Uzraudzības komitejas funkcijas

1.   Uzraudzības komiteja jo īpaši pārbauda:

| (a) | progresu programmas īstenošanā un starpposma un galīgo mērķrādītāju sasniegšanā; |
| --- | --- |

(a)

progresu programmas īstenošanā un starpposma un galīgo mērķrādītāju sasniegšanā;

| (aa) | priekšlikumus par iespējamiem vienkāršošanas pasākumiem saņēmēju labā; [Gr. 220] |
| --- | --- |

(aa)

priekšlikumus par iespējamiem vienkāršošanas pasākumiem saņēmēju labā; [Gr. 220]

| (b) | jebkurus jautājumus 
  — attiecīgā gadījumā arī jebkurus pārkāpumus —
  , kas ietekmē programmas veikumu, un minēto jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus; [Gr. 221] |
| --- | --- |

(b)

jebkurus jautājumus 
  — attiecīgā gadījumā arī jebkurus pārkāpumus —
  , kas ietekmē programmas veikumu, un minēto jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus; [Gr. 221]

| (c) | programmas devumu to problēmu risināšanā, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos; |
| --- | --- |

(c)

programmas devumu to problēmu risināšanā, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos;

| (d) | ex ante novērtējuma elementus, kas uzskaitīti 52. panta 3. punktā, un stratēģijas dokumentu, kas minēts 53. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

(d)

ex ante novērtējuma elementus, kas uzskaitīti 52. panta 3. punktā, un stratēģijas dokumentu, kas minēts 53. panta 2. punktā;

| (e) | progresu, kas panākts, veicot izvērtējumus, izvērtējumu kopsavilkumus un jebkādus turpmākos pasākumus, kas noteikti pēc secinājumu pieņemšanas; |
| --- | --- |

(e)

progresu, kas panākts, veicot izvērtējumus, izvērtējumu kopsavilkumus un jebkādus turpmākos pasākumus, kas noteikti pēc secinājumu pieņemšanas;

| (f) | komunikācijas un redzamības darbību īstenošanu; |
| --- | --- |

(f)

komunikācijas un redzamības darbību īstenošanu;

| (g) | progresu, kas panākts, īstenojot stratēģiski svarīgas darbības (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

(g)

progresu, kas panākts, īstenojot stratēģiski svarīgas darbības (attiecīgā gadījumā);

| (h) | veicinošo nosacījumu izpildi un to piemērošanu visā plānošanas periodā; |
| --- | --- |

(h)

veicinošo nosacījumu izpildi un to piemērošanu visā plānošanas periodā;

| (i) | progresu publiskā sektora iestāžu
  , partneru
  un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā (attiecīgā gadījumā). [Gr. 222] |
| --- | --- |

(i)

progresu publiskā sektora iestāžu
  , partneru
  un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā (attiecīgā gadījumā). [Gr. 222]

2.   Uzraudzības komiteja apstiprina
  vai — attiecībā uz ELFLA atbalstītajām programmām — aplūko atzinumos
  :

| (a) | metodoloģiju un kritērijus, kas izmantoti darbību atlasē, t. sk. jebkādas to izmaiņas, pēc apspriešanās ar Komisiju saskaņā ar 67. panta 2. punktu, neskarot 27. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(a)

metodoloģiju un kritērijus, kas izmantoti darbību atlasē, t. sk. jebkādas to izmaiņas, pēc apspriešanās ar Komisiju saskaņā ar 67. panta 2. punktu, neskarot 27. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu;

| (b) | gada veikuma ziņojumus par programmām, ko atbalsta no
  ELFLA,
  EJZF, AMIF, IDF un BMVI, kā arī galīgo veikuma ziņojumu par programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda; 224 |
| --- | --- |

(b)

gada veikuma ziņojumus par programmām, ko atbalsta no
  ELFLA,
  EJZF, AMIF, IDF un BMVI, kā arī galīgo veikuma ziņojumu par programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda; 224

| (c) | izvērtēšanas plānu un visus tā grozījumus; |
| --- | --- |

(c)

izvērtēšanas plānu un visus tā grozījumus;

| (d) | jebkuru vadošās iestādes priekšlikumu grozīt programmu, tostarp saistībā ar pārvietojumiem atbilstoši 19. panta 5. punktam un 21. pantam; |
| --- | --- |

(d)

jebkuru vadošās iestādes priekšlikumu grozīt programmu, tostarp saistībā ar pārvietojumiem atbilstoši 19. panta 5. punktam un 21. pantam;

| (da) | izmaiņas 17. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētajā plānoto stratēģiski svarīgo darbību sarakstā. [Gr. 225] |
| --- | --- |

(da)

izmaiņas 17. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētajā plānoto stratēģiski svarīgo darbību sarakstā. [Gr. 225]

2.a
     
  Uzraudzības komiteja var ierosināt vadošajai iestādei uzņemties vēl citas intervences funkcijas. [Gr. 226]

36. pants

Ikgadējā veikuma izvērtēšana

1.   Starp Komisiju un katru dalībvalsti organizē ikgadēju izvērtēšanas sanāksmi nolūkā pārbaudīt katras programmas veikumu.
  Šajā procesā pienācīgi iesaista vadošās iestādes. [Gr. 227]

Ikgadējo izvērtēšanas sanāksmi vada Komisija vai — pēc dalībvalsts lūguma — to kopīgi vada dalībvalsts un Komisija.

2.   Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, izvērtēšanas sanāksmi organizē vismaz divas reizes plānošanas periodā.

3.   Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda, dalībvalsts ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms ikgadējās izvērtēšanas sanāksmes sniedz Komisijai informāciju par 35. panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem.

Programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas [4. panta 1. punkta c) apakšpunkta vii) punkts], sniedzamo informāciju ierobežo tikai uz 35. panta 1. punkta a), b), e), f) un h) apakšpunktu.

4.   Ikgadējās izvērtēšanas sanāksmes iznākumu fiksē saskaņotajā protokolā.

5.   Dalībvalsts turpina risināt Komisijas izvirzītos jautājumus un trīs mēnešu laikā informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem.

6.   Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no EJZF, AMIF,

  ELFLA,
  IDF un BMVI, dalībvalsts iesniedz gada veikuma ziņojumu saskaņā ar konkrētu fondu regulām. [Gr. 228]

37. pants

Datu nosūtīšana

1.   Vadošā iestāde Komisijai elektroniski nosūta kumulatīvus datus par katru programmu līdz katra gada 31. janvārim, 31. martam, 31. maijam, 31. jūlijam, 30. septembrim un 30. novembrim saskaņā ar VII pielikumā norādīto paraugu.

Pirmās nosūtīšanas termiņš ir 2022. gada 31. janvāris

  28
  .
  februāris
  un pēdējās — 2030. gada 31. janvāris.

  28
  .
  februāris
  . [Gr. 229]

Programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta vii) punkts,

  xi
  )
  apakšpunkts
  , datus nosūta katru gadu līdz 30. novembrim. [Gr. 230]

2.   Datus sadala pa katras prioritātes konkrētajiem mērķiem un pa reģionu kategorijām, un tie attiecas uz šādiem datiem:

| (a) | attiecībā uz datiem, kas nosūtāmi katru gadu līdz 31. janvārim, 31. martam, 31. maijam, 31. jūlijam, 30. septembrim un 30. novembrim,
  atlasīto darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no fondiem un kopējie attiecināmie izdevumi, ko saņēmēji ir paziņojuši vadošajai iestādei, visus datus iedalot pa intervences veidiem; [Gr. 231] |
| --- | --- |

(a)

attiecībā uz datiem, kas nosūtāmi katru gadu līdz 31. janvārim, 31. martam, 31. maijam, 31. jūlijam, 30. septembrim un 30. novembrim,
  atlasīto darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no fondiem un kopējie attiecināmie izdevumi, ko saņēmēji ir paziņojuši vadošajai iestādei, visus datus iedalot pa intervences veidiem; [Gr. 231]

| (b) | attiecībā uz datiem, kas nosūtāmi katru gadu tikai līdz 31. maijam un 30. novembrim,
  izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām darbībām un ar darbībām sasniegtās vērtības. [Gr. 232] |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz datiem, kas nosūtāmi katru gadu tikai līdz 31. maijam un 30. novembrim,
  izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām darbībām un ar darbībām sasniegtās vērtības. [Gr. 232]

3.   Attiecībā uz finanšu instrumentiem datus sniedz arī par šādiem elementiem:

| (a) | attiecināmie izdevumi pa finanšu produktu veidiem; |
| --- | --- |

(a)

attiecināmie izdevumi pa finanšu produktu veidiem;

| (b) | pārvaldības izmaksas un maksas, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi; |
| --- | --- |

(b)

pārvaldības izmaksas un maksas, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi;

| (c) | privātā un publiskā sektora pa finanšu produktu veidiem sadalīta resursu summa, kas mobilizēta papildus fondiem; |
| --- | --- |

(c)

privātā un publiskā sektora pa finanšu produktu veidiem sadalīta resursu summa, kas mobilizēta papildus fondiem;

| (d) | procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem iemaksāts finanšu instrumentos, kā norādīts 54. pantā, un resursi, kas attiecināmi uz atbalstu no fondiem, kā norādīts 56. pantā. |
| --- | --- |

(d)

procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem iemaksāts finanšu instrumentos, kā norādīts 54. pantā, un resursi, kas attiecināmi uz atbalstu no fondiem, kā norādīts 56. pantā.

4.   Saskaņā ar šo pantu iesniegtie dati ir ticami un atjaunināti tā mēneša beigās, kas ir pirms iesniegšanas mēneša.

5.   Vadošā iestāde publicē visus Komisijai nosūtītos datus 44. panta 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

6.   Lai noteiktu veidni, kas izmantojama šā panta īstenošanai, attiecībā uz programmām, ko atbalsta no EJZF, Komisija saskaņā ar 109. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktu.

38. pants

Galīgais veikuma ziņojums

1.   Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda, katra vadošā iestāde Komisijai līdz 2031. gada 15. februārim iesniedz programmas galīgo veikuma ziņojumu.

2.   Galīgajā veikuma ziņojumā novērtē programmas mērķu sasniegšanu, pamatojoties uz 35. panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem, izņemot 35. panta 1. punkta d) apakšpunktā norādīto informāciju.

3.   Komisija pārbauda galīgo veikuma ziņojumu un informē vadošo iestādi par visiem apsvērumiem piecu mēnešu laikā no galīgā veikuma ziņojuma saņemšanas dienas. Ja šādi apsvērumi tiek sniegti, vadošā iestāde sniedz visu nepieciešamo informāciju saistībā ar šiem apsvērumiem un attiecīgā gadījumā trīs mēnešu laikā informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem. Komisija informē dalībvalsti par ziņojuma akceptēšanu.

4.   Vadošā iestāde galīgos veikuma ziņojumus publicē 44. panta 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

5.   Lai nodrošinātu vienādus šā panta īstenošanas nosacījumus, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka galīgā veikuma ziņojuma veidni. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 108. pantā norādīto konsultēšanās procedūru.

II NODAĻA

Izvērtēšana

39. pants

Dalībvalsts sagatavoti izvērtējumi

1.   Vadošā iestāde veic programmas izvērtēšanu. Katrā izvērtējumā novērtē programmas
  inkluzivitāti, nediskriminējošo raksturu,
  rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību
  , redzamību
  un ES pievienoto vērtību ar mērķi uzlabot programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti. [Gr. 233]

2.   Turklāt vadošā iestāde līdz 2029. gada 30. jūnijam izvērtē katru programmu, lai novērtētu tās ietekmi.

3.   Vadošā iestāde novērtēšanu uztic funkcionāli neatkarīgiem ekspertiem.

4.   Vadošā iestāde vai dalībvalsts nodrošina vajadzīgās procedūras, lai sagatavotu un savāktu izvērtējumiem vajadzīgos datus.

5.   Vadošā iestāde vai dalībvalsts izstrādā izvērtēšanas plānu. Minētais izvērtēšanas plāns var attiekties uz vairāk nekā vienu programmu. Attiecībā uz AMIF, IDF un BMVI šajā plānā ietver vidusposma izvērtējumu, kas jāpabeidz līdz 2024. gada 31. martam.

6.   Vadošā iestāde izvērtēšanas plānu uzraudzības komitejai iesniedz ne vēlāk kā vienu gadu pēc programmas apstiprināšanas.

7.   Vadošā iestāde visus izvērtējumus publicē 44. panta 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

40. pants

Komisijas sagatavots izvērtējums

1.   Komisija līdz 2024. gada beigām veic vidusposma izvērtējumu, lai pārbaudītu katra fonda rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību. Komisija var izmantot visu saistīto informāciju, kas jau ir pieejama saskaņā ar Finanšu regulas [128]. pantu.

2.   Komisija līdz 2031. gada 31. decembrim veic retrospektīvu izvērtējumu, lai pārbaudītu katra fonda rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību.

2.a
     
  Šā panta 2. punktā minētajā izvērtējumā izvērtē arī sociālekonomisko ietekmi un finansējuma vajadzības attiecībā uz 4. panta 1. punktā minētajiem politikas mērķiem programmās un starp tām, īpašu uzmanību pievēršot tādiem mērķiem kā konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, kas panākama, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas, un ciešāk savienota Eiropa, kas panākama, uzlabojot mobilitāti, tostarp viedu un ilgtspējīgu mobilitāti un reģionālo IKT savienotību. Komisija šā izvērtējuma rezultātus publicē savā tīmekļa vietnē un paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. [Gr. 234]

III NODAĻA

Redzamība, pārredzamība un komunikācija

I IEDAĻA

FONDU SNIEGTĀ ATBALSTA REDZAMĪBA

41. pants

Redzamība

Katra dalībvalsts nodrošina:

| (a) | atbalsta redzamību visās aktivitātēs, kas saistītas ar fondu atbalstītajām darbībām, īpašu uzmanību pievēršot stratēģiskas nozīmes darbībām; |
| --- | --- |

(a)

atbalsta redzamību visās aktivitātēs, kas saistītas ar fondu atbalstītajām darbībām, īpašu uzmanību pievēršot stratēģiskas nozīmes darbībām;

| (b) | komunikāciju ar Savienības pilsoņiem par fondu nozīmi un sasniegumiem, izmantojot vienotu tīmekļa portālu, kas nodrošina piekļuvi visām programmām, kurās iesaistīta attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

(b)

komunikāciju ar Savienības pilsoņiem par fondu nozīmi un sasniegumiem, izmantojot vienotu tīmekļa portālu, kas nodrošina piekļuvi visām programmām, kurās iesaistīta attiecīgā dalībvalsts.

42. pants

Savienības emblēma

Dalībvalstis, vadošās iestādes un saņēmēji, veicot redzamības, pārredzamības un komunikācijas aktivitātes, izmanto Eiropas Savienības emblēmu saskaņā ar VIII pielikuma noteikumiem.

43. pants

Komunikācijas koordinatori un tīkli

1.   Katra dalībvalsts norāda komunikācijas koordinatoru attiecībā uz redzamības, pārredzamības un komunikācijas aktivitātēm saistībā ar atbalstu no fondiem, tostarp programmām, uz kurām attiecas mērķis “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), ja vadošā iestāde atrodas minētajā dalībvalstī. Komunikācijas koordinators koordinē dažādu programmu komunikācijas un redzamības pasākumus.

Komunikācijas koordinators redzamības, pārredzamības un komunikācijas aktivitātēs iesaista šādas struktūras:

| (a) | Eiropas Komisijas pārstāvniecības un Eiropas Parlamenta biroji dalībvalstīs; kā arī Europe Direct informācijas centri un citi tīkli; izglītības un pētniecības iestādes; |
| --- | --- |

(a)

Eiropas Komisijas pārstāvniecības un Eiropas Parlamenta biroji dalībvalstīs; kā arī Europe Direct informācijas centri un citi tīkli; izglītības un pētniecības iestādes;

| (b) | citi attiecīgie partneri un struktūras
  , tostarp reģionālās, vietējās un citas publiskās iestādes un ekonomiskie un sociālie partneri
  . [Gr. 235] |
| --- | --- |

(b)

citi attiecīgie partneri un struktūras
  , tostarp reģionālās, vietējās un citas publiskās iestādes un ekonomiskie un sociālie partneri
  . [Gr. 235]

2.   Katra vadošā iestāde norāda komunikācijas koordinatoru katrai programmai (“programmas komunikācijas koordinators”).

3.   Komisija vada tīklu, kurā ietilpst komunikācijas koordinatori, programmu komunikācijas koordinatori un Komisijas pārstāvji, kas apmainās ar informāciju par redzamības, pārredzamības un komunikācijas aktivitātēm.

II IEDAĻA

FONDU ĪSTENOŠANAS PĀRREDZAMĪBA UN INFORMĒŠANA PAR PROGRAMMĀM

44. pants

Vadošās iestādes pienākumi

1.   Vadošā iestāde nodrošina, ka sešu mēnešu laikā pēc programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā pieejama informācija par tās atbildībā esošajām programmām, kura aptver programmas mērķus, aktivitātes,
  indikatīvos termiņus uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus,
  pieejamās finansēšanas iespējas un rezultātus. [Gr. 236]

2.   Vadošā iestāde ne vēlāk kā vienu mēnesi, pirms tiek izsludināts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē publicē īsu kopsavilkumu par plānotajiem un publicētajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, norādot šādu informāciju:

| (a) | ģeogrāfiskais apgabals, uz ko attiecas uzaicinājums iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

(a)

ģeogrāfiskais apgabals, uz ko attiecas uzaicinājums iesniegt priekšlikumus;

| (b) | attiecīgais politikas mērķis vai konkrētais mērķis; |
| --- | --- |

(b)

attiecīgais politikas mērķis vai konkrētais mērķis;

| (c) | atbalsttiesīgo pretendentu veids; |
| --- | --- |

(c)

atbalsttiesīgo pretendentu veids;

| (d) | atbalsta kopējā summa attiecīgajā uzaicinājumā; |
| --- | --- |

(d)

atbalsta kopējā summa attiecīgajā uzaicinājumā;

| (e) | uzaicinājuma sākuma un beigu datums. |
| --- | --- |

(e)

uzaicinājuma sākuma un beigu datums.

3.   Vadošā iestāde to darbību sarakstu, kuras atlasītas atbalsta saņemšanai no fondiem, dara publiski pieejamu tīmekļa vietnē vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām un atjaunina šo sarakstu vismaz reizi trijos mēnešos. Katrai darbībai piešķir unikālu kodu. Sarakstā iekļauj šādu informāciju:

| (a) | juridisko personu gadījumā — saņēmēja
  un darbuzņēmēja
  nosaukums; [Gr. 237] |
| --- | --- |

(a)

juridisko personu gadījumā — saņēmēja
  un darbuzņēmēja
  nosaukums; [Gr. 237]

| (b) | ja saņēmējs ir fiziska persona — vārds un uzvārds; |
| --- | --- |

(b)

ja saņēmējs ir fiziska persona — vārds un uzvārds;

| (c) | EJZF darbībām, kas saistītas ar zvejas kuģi — Savienības zvejas flotes reģistra identifikācijas numurs, kas minēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/218 (41); |
| --- | --- |

(c)

EJZF darbībām, kas saistītas ar zvejas kuģi — Savienības zvejas flotes reģistra identifikācijas numurs, kas minēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/218 (41);

| (d) | darbības nosaukums; |
| --- | --- |

(d)

darbības nosaukums;

| (e) | darbības mērķis un rezultāti; |
| --- | --- |

(e)

darbības mērķis un rezultāti;

| (f) | darbības uzsākšanas datums; |
| --- | --- |

(f)

darbības uzsākšanas datums;

| (g) | darbības paredzamais vai faktiskais pabeigšanas datums; |
| --- | --- |

(g)

darbības paredzamais vai faktiskais pabeigšanas datums;

| (h) | darbības kopējās izmaksas; |
| --- | --- |

(h)

darbības kopējās izmaksas;

| (i) | attiecīgais fonds; |
| --- | --- |

(i)

attiecīgais fonds;

| (j) | attiecīgais konkrētais mērķis; |
| --- | --- |

(j)

attiecīgais konkrētais mērķis;

| (k) | Savienības līdzfinansējuma likme; |
| --- | --- |

(k)

Savienības līdzfinansējuma likme;

| (l) | atrašanās vietas indikators vai ģeolokācijas dati par attiecīgo darbību un valsti; |
| --- | --- |

(l)

atrašanās vietas indikators vai ģeolokācijas dati par attiecīgo darbību un valsti;

| (m) | mobilajām darbībām vai darbībām, kas aptver vairākas darbības vietas —saņēmēja atrašanās vieta, ja saņēmējs ir juridiska persona, vai reģions NUTS 2 līmenī, ja saņēmējs ir fiziska persona; |
| --- | --- |

(m)

mobilajām darbībām vai darbībām, kas aptver vairākas darbības vietas —saņēmēja atrašanās vieta, ja saņēmējs ir juridiska persona, vai reģions NUTS 2 līmenī, ja saņēmējs ir fiziska persona;

| (n) | darbības intervences veids saskaņā ar 67. panta 3. punkta g) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(n)

darbības intervences veids saskaņā ar 67. panta 3. punkta g) apakšpunktu.

Pirmās daļas b), c) un k) apakšpunktā minēto informāciju izņem no tīmekļa vietnes divus gadus pēc dienas, kad informācija sākotnēji publicēta šajā tīmekļa vietnē.

Attiecībā uz programmām, kurām piešķirts atbalsts no EJZF, pirmās daļas b) un c) apakšpunktā minētos datus publicē tikai tad, ja šāda publicēšana atbilst valsts tiesību aktiem par personas datu aizsardzību.

4.   Šā panta 2. un 3. punktā minēto informāciju tīmekļa vietnē publicē atvērtā, mašīnlasāmā formātā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/98/EK (42) 5. panta 1. punktā, tādējādi ļaujot informāciju šķirot, meklēt, izvilkt, salīdzināt un atkalizmantot.

5.   Vadošā iestāde pirms publicēšanas informē saņēmējus par to, ka informācija tiks publiskota saskaņā ar šo pantu.

6.   Vadošā iestāde nodrošina, ka visi informatīvie un publicitātes materiāli, tostarp saņēmēju līmenī, pēc pieprasījuma tiek darīti pieejami Savienības iestādēm, struktūrām vai aģentūrām un ka Savienībai saskaņā ar VIII pielikumu tiek piešķirta neekskluzīva un neatsaucama licence bez autoratlīdzības izmantot šādus materiālus un visas ar tiem saistītās iepriekš pastāvējušās tiesības.

45. pants

Saņēmēju pienākumi

1.   Saņēmēji un struktūras, kuras īsteno finanšu instrumentus, atzīst atbalstu, kas no fondiem piešķirts darbībai, tostarp resursus, ko atkalizmanto saskaņā ar 56. pantu, un šādā nolūkā:

| (a) | saņēmēja profesionālajā tīmekļa vietnē vai

  un
  sociālo plašsaziņas līdzekļu

  mediju
  vietnēs, ja šādas vietnes ir, publicē īsu un ar atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Savienības saņemto finansiālo atbalstu; [Gr. 240] |
| --- | --- |

(a)

saņēmēja profesionālajā tīmekļa vietnē vai

  un
  sociālo plašsaziņas līdzekļu

  mediju
  vietnēs, ja šādas vietnes ir, publicē īsu un ar atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Savienības saņemto finansiālo atbalstu; [Gr. 240]

| (b) | ar darbības īstenošanu saistītajos dokumentos un informatīvajos materiālos, ko izplata sabiedrībai vai dalībniekiem, sniedz pamanāmu paziņojumu, kurā uzsver no fondiem saņemto atbalstu; |
| --- | --- |

(b)

ar darbības īstenošanu saistītajos dokumentos un informatīvajos materiālos, ko izplata sabiedrībai vai dalībniekiem, sniedz pamanāmu paziņojumu, kurā uzsver no fondiem saņemto atbalstu;

| (c) | tiklīdz sākas darbību faktiskā īstenošana, kas ietver materiālas investīcijas vai aprīkojuma iegādi, publiskā vietā uzstāda

  uzstāda sabiedrībai skaidri redzamas pastāvīgas
  plāksnes vai informācijas stendus par: [Gr. 241]







  i) | darbībām, kurām piešķirts atbalsts no ERAF, un Kohēzijas fonda
  un ELFLA
  un kuru kopējās izmaksas pārsniedz 500 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

(c)

tiklīdz sākas darbību faktiskā īstenošana, kas ietver materiālas investīcijas vai aprīkojuma iegādi, publiskā vietā uzstāda

  uzstāda sabiedrībai skaidri redzamas pastāvīgas
  plāksnes vai informācijas stendus par: [Gr. 241]

i)

darbībām, kurām piešķirts atbalsts no ERAF, un Kohēzijas fonda
  un ELFLA
  un kuru kopējās izmaksas pārsniedz 500 000 EUR;

| ii) | darbībām, kurām piešķirts atbalsts no ESF+, EJZF, IDF, AMIF un BMVI un kuru kopējās izmaksas pārsniedz 100 000 EUR; |
| --- | --- |

ii)

darbībām, kurām piešķirts atbalsts no ESF+, EJZF, IDF, AMIF un BMVI un kuru kopējās izmaksas pārsniedz 100 000 EUR;

| (d) | par darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, publiskā

  publiski sabiedrībai skaidri redzamā
  vietā uzstāda vismaz vienu drukātu vai elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir A3 un kurā norādīta informācija par darbību un uzsvērts no fondiem saņemtais atbalsts; [Gr. 243] |
| --- | --- |

(d)

par darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, publiskā

  publiski sabiedrībai skaidri redzamā
  vietā uzstāda vismaz vienu drukātu vai elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir A3 un kurā norādīta informācija par darbību un uzsvērts no fondiem saņemtais atbalsts; [Gr. 243]

| (e) | par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz 10 000 000 EUR, organizē informatīvu pasākumu un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi. |
| --- | --- |

(e)

par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz 10 000 000 EUR, organizē informatīvu pasākumu un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi.

| (ea) | no faktiskās īstenošanas brīža publiski un pastāvīgi, sabiedrībai skaidri redzami un saskaņā ar VIII pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām uzstāda Savienības emblēmu; [Gr. 244]

  Šī prasība neattiecas uz darbībām, kurām atbalsts piešķirts saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta vii) punktā

  xi
  )
  apakšpunktā
  noteikto konkrēto mērķi. [Gr. 245] |
| --- | --- |

(ea)

no faktiskās īstenošanas brīža publiski un pastāvīgi, sabiedrībai skaidri redzami un saskaņā ar VIII pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām uzstāda Savienības emblēmu; [Gr. 244]

Šī prasība neattiecas uz darbībām, kurām atbalsts piešķirts saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta vii) punktā

  xi
  )
  apakšpunktā
  noteikto konkrēto mērķi. [Gr. 245]

2.   Attiecībā uz mazo projektu fondiem saņēmējs nodrošina, ka galasaņēmēji izpilda 1. punktā noteiktās prasības.

Attiecībā uz finanšu instrumentiem saņēmējs nodrošina, ka galasaņēmēji izpilda 1. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības.

3.   Ja saņēmējs neizpilda 42. pantā vai šā panta 1. un 2. punktā noteiktos pienākumus, dalībvalsts piemēro finansiālu korekciju, anulējot līdz pat 5 % no atbalsta, kas no fondiem piešķirts attiecīgajai darbībai.

V SADAĻA

FINANSIĀLS ATBALSTS NO FONDIEM

I NODAĻA

Savienības iemaksu veidi

46. pants

Programmām paredzēto Savienības iemaksu veidi

Savienība iemaksas var veikt jebkurā no šādiem veidiem:

| (a) | 89. pantā paredzētais finansējums, kas nav saistīts ar attiecīgo darbību izmaksām un kas pamatojas uz kādu no šādiem elementiem:






  i) | nosacījumu izpilde; |
| --- | --- | --- |

(a)

89. pantā paredzētais finansējums, kas nav saistīts ar attiecīgo darbību izmaksām un kas pamatojas uz kādu no šādiem elementiem:

i)

nosacījumu izpilde;

| ii) | rezultātu sasniegšana; |
| --- | --- |

ii)

rezultātu sasniegšana;

| (b) | to attiecināmo izmaksu atlīdzināšana, kas faktiski radušās saņēmējiem vai publiskās un privātās partnerības darbību privātā sektora partneriem un apmaksātas darbību īstenošanas gaitā; |
| --- | --- |

(b)

to attiecināmo izmaksu atlīdzināšana, kas faktiski radušās saņēmējiem vai publiskās un privātās partnerības darbību privātā sektora partneriem un apmaksātas darbību īstenošanas gaitā;

| (c) | 88. pantā paredzētās vienības izmaksas, kas sedz visu vai atsevišķu konkrētu kategoriju attiecināmās izmaksas un ir skaidri noteiktas iepriekš, norādot summu par vienību; |
| --- | --- |

(c)

88. pantā paredzētās vienības izmaksas, kas sedz visu vai atsevišķu konkrētu kategoriju attiecināmās izmaksas un ir skaidri noteiktas iepriekš, norādot summu par vienību;

| (d) | 88. pantā paredzētie fiksētas summas maksājumi, kas vispārēji sedz visu vai atsevišķu konkrētu kategoriju attiecināmās izmaksas un ir skaidri noteikti iepriekš; |
| --- | --- |

(d)

88. pantā paredzētie fiksētas summas maksājumi, kas vispārēji sedz visu vai atsevišķu konkrētu kategoriju attiecināmās izmaksas un ir skaidri noteikti iepriekš;

| (e) | 88. pantā paredzētais vienotas likmes finansējums, kas sedz konkrētu kategoriju attiecināmās izmaksas un ir skaidri noteikts iepriekš, piemērojot procentuālu likmi; |
| --- | --- |

(e)

88. pantā paredzētais vienotas likmes finansējums, kas sedz konkrētu kategoriju attiecināmās izmaksas un ir skaidri noteikts iepriekš, piemērojot procentuālu likmi;

| (f) | šā panta a)–e) punktā minēto iemaksu veidu kombinācija. |
| --- | --- |

(f)

šā panta a)–e) punktā minēto iemaksu veidu kombinācija.

II NODAĻA

Dalībvalstu atbalsta veidi

47. pants

Atbalsta veidi

Dalībvalstis iemaksas no fondiem izmanto, lai sniegtu saņēmējiem atbalstu, kas izpaužas kā dotācijas,
  ierobežota
  finanšu instrumenti

  instrumentu izmantošana
  vai prēmijas vai šo veidu kombinācija. [Gr. 246]

I IEDAĻA

DOTĀCIJU VEIDI

48. pants

Dotāciju veidi

1.   Dotācijas, ko dalībvalstis piešķir saņēmējiem, var būt kādā no šādiem veidiem:

| (a) | to attiecināmo izmaksu atlīdzināšana, kas faktiski radušās saņēmējam vai publiskās un privātās partnerības darbību privātā sektora partnerim un apmaksātas darbību īstenošanas gaitā, ietverot iemaksas natūrā un nolietojuma izmaksas; |
| --- | --- |

(a)

to attiecināmo izmaksu atlīdzināšana, kas faktiski radušās saņēmējam vai publiskās un privātās partnerības darbību privātā sektora partnerim un apmaksātas darbību īstenošanas gaitā, ietverot iemaksas natūrā un nolietojuma izmaksas;

| (b) | vienības izmaksas; |
| --- | --- |

(b)

vienības izmaksas;

| (c) | fiksētas summas maksājumi; |
| --- | --- |

(c)

fiksētas summas maksājumi;

| (d) | vienotas likmes finansējums; |
| --- | --- |

(d)

vienotas likmes finansējums;

| (e) | šā punkta a)–d) apakšpunktā minēto veidu kombinācija ar nosacījumu, ka ikviens no dotācijas veidiem sedz atšķirīgas kategorijas izmaksas vai tiek izmantots atšķirīgiem projektiem, kas veido daļu no darbības, vai secīgiem darbības posmiem. |
| --- | --- |

(e)

šā punkta a)–d) apakšpunktā minēto veidu kombinācija ar nosacījumu, ka ikviens no dotācijas veidiem sedz atšķirīgas kategorijas izmaksas vai tiek izmantots atšķirīgiem projektiem, kas veido daļu no darbības, vai secīgiem darbības posmiem.

Ja darbības kopējās izmaksas nepārsniedz 200 000 EUR, iemaksas no ERAF, ESF+, AMIF, IDF un BMVI saņēmējam sniedz vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu vai vienotas likmes finansējuma veidā, izņemot darbības, kurām sniegtais atbalsts ir uzskatāms par valsts atbalstu. Ja izmanto vienotas likmes finansējumu, tikai to kategoriju izmaksas, kurām piemēro vienotu likmi, var atlīdzināt saskaņā ar pirmās daļas a) apakšpunktu.

Turklāt dalībniekiem apmaksātos ar komandējumiem saistītos izdevumus un izmaksātās algas var atlīdzināt saskaņā ar pirmās daļas a) apakšpunktu.

2.   Šā panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minēto veidu dotāciju summas nosaka vienā no šādiem veidiem:

| (a) | saskaņā ar taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, kuras pamatā ir:






  i) | statistikas dati, cita objektīva informācija vai eksperta slēdziens; |
| --- | --- | --- |

(a)

saskaņā ar taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, kuras pamatā ir:

i)

statistikas dati, cita objektīva informācija vai eksperta slēdziens;

| ii) | pārbaudīti atsevišķu saņēmēju vēsturiskie dati; |
| --- | --- |

ii)

pārbaudīti atsevišķu saņēmēju vēsturiskie dati;

| iii) | atsevišķu saņēmēju parastās izmaksu uzskaites prakses piemērošana; |
| --- | --- |

iii)

atsevišķu saņēmēju parastās izmaksu uzskaites prakses piemērošana;

| (b) | saskaņā ar budžeta projektu, kuru izstrādā katrā atsevišķā gadījumā un kuru iepriekš apstiprinājusi struktūra, kas atlasa darbību, ja darbības kopējās izmaksas nepārsniedz 200 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

saskaņā ar budžeta projektu, kuru izstrādā katrā atsevišķā gadījumā un kuru iepriekš apstiprinājusi struktūra, kas atlasa darbību, ja darbības kopējās izmaksas nepārsniedz 200 000 EUR;

| (c) | saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem piemēro atbilstošās vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotās likmes, kas Savienības politikas virzienos ir piemērojamas līdzīga veida darbībai; |
| --- | --- |

(c)

saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem piemēro atbilstošās vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotās likmes, kas Savienības politikas virzienos ir piemērojamas līdzīga veida darbībai;

| (d) | saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem piemēro atbilstošās vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotās likmes, kas piemērojamas atbilstīgi dotāciju shēmām, kuras pilnībā finansē dalībvalsts, līdzīga veida darbībai; |
| --- | --- |

(d)

saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem piemēro atbilstošās vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotās likmes, kas piemērojamas atbilstīgi dotāciju shēmām, kuras pilnībā finansē dalībvalsts, līdzīga veida darbībai;

| (e) | izmantojot vienotas likmes un īpašas metodes, kas noteiktas ar šo regulu vai ar konkrētu fondu regulām. |
| --- | --- |

(e)

izmantojot vienotas likmes un īpašas metodes, kas noteiktas ar šo regulu vai ar konkrētu fondu regulām.

49. pants

Vienotas likmes finansējums netiešajām izmaksām attiecībā uz dotācijām

Ja darbības netiešo izmaksu segšanai izmanto vienotu likmi, tā pamatojas uz vienu no šādām likmēm:

| (a) | vienota likme līdz 7 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām, neprasot attiecīgajai dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai; |
| --- | --- |

(a)

vienota likme līdz 7 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām, neprasot attiecīgajai dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai;

| (b) | vienota likme līdz 15 % apmērā no attiecināmajām tiešajām personāla izmaksām, neprasot attiecīgajai dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai; |
| --- | --- |

(b)

vienota likme līdz 15 % apmērā no attiecināmajām tiešajām personāla izmaksām, neprasot attiecīgajai dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai;

| (c) | vienota likme līdz 25 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām ar nosacījumu, ka likmi aprēķina saskaņā ar 48. panta 2. punkta a)
  vai c)
  apakšpunktu. [Gr. 247] |
| --- | --- |

(c)

vienota likme līdz 25 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām ar nosacījumu, ka likmi aprēķina saskaņā ar 48. panta 2. punkta a)
  vai c)
  apakšpunktu. [Gr. 247]

Turklāt gadījumā, ja dalībvalsts ir aprēķinājusi vienotu likmi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 5. punkta a) apakšpunktu, minēto vienoto likmi var izmantot līdzīgai darbībai c) apakšpunkta piemērošanas nolūkā.

50. pants

Tiešās personāla izmaksas attiecībā uz dotācijām

1.   Darbības tiešās personāla izmaksas var aprēķināt, izmantojot vienotu likmi līdz 20 % apmērā no tiešajām izmaksām, kas nav minētās darbības tiešās personāla izmaksas, neprasot attiecīgajai dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai, ar nosacījumu, ka darbības tiešās izmaksas neietver publiskus būvdarbu līgumus vai piegādes vai pakalpojumu līgumus, kuru vērtība pārsniedz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (43) 4. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (44) 15. pantā noteiktās robežvērtības.

Attiecībā uz AMIF, IDF un BMVI visas izmaksas, uz kurām attiecas publiskais iepirkums, un minētās darbības tiešās personāla izmaksas izslēdz no vienotās likmes aprēķina bāzes.

2.   Lai noteiktu tiešās personāla izmaksas, stundas likmi var aprēķināt vienā no šādiem veidiem:

| (a) | jaunākās dokumentētās darbaspēka gada bruto izmaksas
  līdz ar prognozētajām papildu izmaksām (lai ņemtu vērā tādus faktorus kā tarifu pieaugums un paaugstināšana amatā)
  dalot ar 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā pilnu slodzi, vai ar atbilstīgu proporcionālu daļu no 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā nepilnu slodzi; [Gr. 248] |
| --- | --- |

(a)

jaunākās dokumentētās darbaspēka gada bruto izmaksas
  līdz ar prognozētajām papildu izmaksām (lai ņemtu vērā tādus faktorus kā tarifu pieaugums un paaugstināšana amatā)
  dalot ar 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā pilnu slodzi, vai ar atbilstīgu proporcionālu daļu no 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā nepilnu slodzi; [Gr. 248]

| (b) | jaunākās dokumentētās darbaspēka mēneša bruto izmaksas
  līdz ar prognozētajām papildu izmaksām (lai ņemtu vērā tādus faktorus kā tarifu pieaugums un paaugstināšana amatā)
  dalot ar attiecīgās personas mēneša darba laiku saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kas minēts darba līgumā. [Gr. 249] |
| --- | --- |

(b)

jaunākās dokumentētās darbaspēka mēneša bruto izmaksas
  līdz ar prognozētajām papildu izmaksām (lai ņemtu vērā tādus faktorus kā tarifu pieaugums un paaugstināšana amatā)
  dalot ar attiecīgās personas mēneša darba laiku saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kas minēts darba līgumā. [Gr. 249]

3.   Ja piemēro stundas likmi, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punktu, kopējais deklarēto stundu skaits uz vienu personu attiecīgā gadā vai mēnesī nepārsniedz minētās stundas likmes aprēķinos izmantoto stundu skaitu.

4.   Ja darbaspēka gada bruto izmaksas nav pieejamas, tās var iegūt no pieejamajām dokumentētajām darbaspēka bruto izmaksām vai no darba līguma, tās pienācīgi koriģējot 12 mēnešu periodam.

5.   Personāla izmaksas, kas attiecas uz fiziskām personām, kuras, strādājot ar nepilnu slodzi, veic uzdevumu saistībā ar darbību, var aprēķināt kā fiksētu procentuālo daļu no darbaspēka bruto izmaksām atbilstīgi saistībā ar darbību mēnesī nostrādātā laika fiksētai procentuālajai daļai, bez pienākuma izveidot atsevišķu darba laika reģistrēšanas sistēmu. Darba devējs darbiniekiem sagatavo dokumentu, kurā noteikta minētā fiksētā procentuālā daļa.

51. pants

Vienotas likmes finansējums attiecināmajām izmaksām, kuras nav tiešās personāla izmaksas, attiecībā uz dotācijām

1.   Vienotu likmi līdz 40 % apmērā no attiecināmajām tiešajām personāla izmaksām var izmantot, lai segtu darbības atlikušās attiecināmās izmaksas. Dalībvalstij netiek prasīts veikt aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai.

2.   Saistībā ar darbībām, kurām piešķirts atbalsts no AMIF, IDF, BMVI, ESF+ un ERAF, dalībniekiem izmaksātās algas un apmaksātos ar komandējumiem saistītos izdevumus uzskata par papildu attiecināmajām izmaksām, kas nav iekļautas vienotajā likmē.

3.   Šā panta 1. punktā minēto vienoto likmi nepiemēro personāla izmaksām, kas aprēķinātas, pamatojoties uz vienotu likmi, kā minēts 50. panta 1. punktā.

II IEDAĻA

FINANŠU INSTRUMENTI

52. pants

Finanšu instrumenti

1.   Vadošās iestādes var veikt iemaksas no vienas vai vairākām programmām finanšu instrumentos, kuri izveidoti valsts, reģionālā, starpvalstu vai pārrobežu līmenī, kurus pārvalda vadošā iestāde vai vadošās iestādes atbildībā un kuri palīdz sasniegt konkrētos mērķus.

2.   Finanšu instrumenti sniedz atbalstu galasaņēmējiem tikai jaunām investīcijām, kuras uzskata par finansiāli dzīvotspējīgām, piemēram, tādām, kas radīs ieņēmumus vai ietaupījumus, un kurām nav atrasts pietiekams finansējums no tirgus avotiem.
  Šāds atbalsts var būt vērsts uz investīcijām gan materiālos, gan nemateriālos aktīvos, kā arī apgrozāmajā kapitālā atbilstoši piemērojamiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu. [Gr. 250]

3.   Atbalsts no fondiem, izmantojot finanšu instrumentus, pamatojas uz ex ante novērtējumu, kas izstrādāts vadošās iestādes atbildībā. Ex ante novērtējumu pabeidz, pirms vadošās iestādes pieņem lēmumu veikt iemaksas no programmas finanšu instrumentos.

Ex ante novērtējums ietver vismaz šādus elementus:

| (a) | summa, ko ierosināts iemaksāt no programmas finanšu instrumentā, un paredzamais sviras efekts
  , kā arī attiecīgie novērtējumi
  ; [Gr. 251] |
| --- | --- |

(a)

summa, ko ierosināts iemaksāt no programmas finanšu instrumentā, un paredzamais sviras efekts
  , kā arī attiecīgie novērtējumi
  ; [Gr. 251]

| (b) | finanšu produkti, ko ierosināts piedāvāt, tostarp iespēja, ka būs vajadzīga atšķirīga attieksme pret investoriem; |
| --- | --- |

(b)

finanšu produkti, ko ierosināts piedāvāt, tostarp iespēja, ka būs vajadzīga atšķirīga attieksme pret investoriem;

| (c) | ierosinātā galasaņēmēju mērķgrupa; |
| --- | --- |

(c)

ierosinātā galasaņēmēju mērķgrupa;

| (d) | paredzamais finanšu instrumenta ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(d)

paredzamais finanšu instrumenta ieguldījums konkrēto mērķu sasniegšanā.

Ex ante novērtējumu var pārskatīt vai atjaunināt, un tas var attiekties uz visu dalībvalsts teritoriju vai tās daļu un pamatoties uz esošiem vai atjauninātiem ex ante novērtējumiem.

4.   Atbalstu galasaņēmējiem var kombinēt ar jebkāda veida Savienības iemaksām, tostarp no tā paša fonda, un tas var attiekties uz to pašu izdevumu pozīciju. Šādā gadījumā no fondiem saņemto finanšu instrumenta atbalstu, kas ir daļa no finanšu instrumenta darbības, nedeklarē Komisijai nolūkā saņemt cita veida atbalstu, atbalstu no cita fonda vai cita Savienības instrumenta.

5.   Finanšu instrumentus var kombinēt ar papildu atbalstu no programmas dotāciju veidā kā vienotu finanšu instrumenta darbību vienā finansēšanas nolīgumā, ja abus atšķirīgos atbalsta veidus sniedz struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu. Šādā gadījumā minētajai vienotajai

  Ja programmas atbalsts dotācijas veidā ir mazāks nekā programmas atbalsts
  finanšu instrumenta darbībai

  veidā,
  piemēro finanšu instrumentiem piemērojamos noteikumus. [Gr. 252]

6.   Ja tiek sniegts kombinēts atbalsts saskaņā ar 4. un 5. punktu, nodrošina atsevišķu uzskaiti par katru atbalsta avotu.

7.   Visu kombinētā atbalsta veidu summa nepārsniedz attiecīgās izdevumu pozīcijas kopējo summu. Dotācijas nav izmantojamas no finanšu instrumentiem saņemtā atbalsta atlīdzināšanai. Finanšu instrumenti nav izmantojami dotāciju priekšfinansēšanai.

53. pants

Finanšu instrumentu īstenošana

1.   Finanšu instrumenti, ko pārvalda vadošā iestāde, var sniegt vienīgi aizdevumus vai garantijas. Vadošā iestāde stratēģijas dokumentā izklāsta noteikumus un nosacījumus iemaksām no programmas finanšu instrumentā, ietverot visus IX pielikumā noteiktos elementus.

2.   Finanšu instrumentu, ko pārvalda vadošās iestādes atbildībā, var izveidot kā vienu no šādiem:

| (a) | programmas līdzekļu investīcijas juridiskās personas kapitālā; |
| --- | --- |

(a)

programmas līdzekļu investīcijas juridiskās personas kapitālā;

| (b) | atsevišķi finanšu vai fiduciāro kontu bloki iestādē. |
| --- | --- |

(b)

atsevišķi finanšu vai fiduciāro kontu bloki iestādē.

Vadošā iestāde
  , tieši vai netieši piešķirot līguma slēgšanas tiesības,
  izraugās struktūru, kas īsteno finanšu instrumentu. [Gr. 253]

Vadošā iestāde, tieši piešķirot tiesības, uzdevumu izpildi var uzticēt:

| (a) | EIB; |
| --- | --- |

(a)

EIB;

| (b) | starptautiskai finanšu iestādei, kurā dalībvalsts ir daļu turētāja; |
| --- | --- |

(b)

starptautiskai finanšu iestādei, kurā dalībvalsts ir daļu turētāja;

| (c) | valstij piederošai bankai vai iestādei, kas izveidota kā juridiska persona un profesionāli veic finanšu darbības. [Gr. 254] |
| --- | --- |

(c)

valstij piederošai bankai vai iestādei, kas izveidota kā juridiska persona un profesionāli veic finanšu darbības. [Gr. 254]

Ja struktūra, ko izraudzījusies vadošā iestāde, īsteno līdzdalības fondu, minētā struktūra var papildus izraudzīties citas struktūras īpaša fonda īstenošanai.

3.   Noteikumus un nosacījumus iemaksām no programmas finanšu instrumentos, kas īstenoti saskaņā ar 2. punktu, izklāsta finansēšanas nolīgumos starp:

| (a) | vadošās iestādes pienācīgi pilnvarotiem pārstāvjiem un struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, attiecīgā gadījumā; |
| --- | --- |

(a)

vadošās iestādes pienācīgi pilnvarotiem pārstāvjiem un struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, attiecīgā gadījumā;

| (b) | vadošās iestādes pienācīgi pilnvarotiem pārstāvjiem vai, attiecīgā gadījumā, struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, un struktūru, kas īsteno īpašu fondu. |
| --- | --- |

(b)

vadošās iestādes pienācīgi pilnvarotiem pārstāvjiem vai, attiecīgā gadījumā, struktūru, kas īsteno līdzdalības fondu, un struktūru, kas īsteno īpašu fondu.

Minētajos finansēšanas nolīgumos ietver visus IX pielikumā noteiktos elementus.

4.   Vadošās iestādes finansiālā atbildība nepārsniedz summu, ko vadošā iestāde paredzējusi finanšu instrumentam attiecīgajos finansēšanas nolīgumos.

5.   Struktūras, kas īsteno attiecīgos finanšu instrumentus, vai — saistībā ar garantijām — struktūra, kas sniedz attiecīgos aizdevumus, atlasa galasaņēmējus, ņemot vērā programmas mērķus un investīciju potenciālo finansiālo dzīvotspēju, kas pamatota uzņēmējdarbības plānā vai līdzvērtīgā dokumentā. Galasaņēmēju atlases process ir pārredzams, pamatots ar darbības būtību un nedrīkst izraisīt interešu konfliktu.

6.   Valsts līdzfinansējumu programmai var nodrošināt vai nu vadošā iestāde, vai līdzdalības fondu līmenī, vai īpašo fondu līmenī, vai ar investīcijām galasaņēmēju līmenī saskaņā ar konkrēta fonda noteikumiem. Ja valsts līdzfinansējums tiek nodrošināts ar investīcijām galasaņēmēju līmenī, struktūra, kas īsteno finanšu instrumentus, glabā dokumentārus pierādījumus, kas apliecina pamatā esošo izdevumu attiecināmību.

7.   Vadošā iestāde, pārvaldot finanšu instrumentu atbilstīgi 2. punktam, vai struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu, pārvaldot finanšu instrumentu atbilstīgi 3. punktam, veic atsevišķu uzskaiti vai uztur uzskaites kodu katrai prioritātei un katrai reģionu kategorijai
  vai katram intervences veidam ELFLA gadījumā
  par katru iemaksu no programmas un atsevišķi par līdzekļiem, kas minēti attiecīgi 54. un 56. pantā. [Gr. 255]

7.a
     
  Ziņošanas prasības par finanšu instrumentu izmantošanu paredzētajiem nolūkiem attiecina tikai uz vadošajām iestādēm un finanšu starpniekiem. [Gr. 256]

54. pants

Procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem

1.   Atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, ievieto procentus nesošos kontos finanšu iestādēs, kuru domicils ir dalībvalstīs, un pārvalda saskaņā ar aktīvu finanšu līdzekļu pārvaldību un pareizu finanšu pārvaldību.

2.   Procentus un citus ieņēmumus, kuri saistāmi ar atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, izmanto tādam pašam mērķim vai tādiem pašiem mērķiem kā sākotnējo atbalstu no fondiem vai nu tajā pašā finanšu instrumentā, vai — pēc finanšu instrumenta likvidācijas — citos finanšu instrumentos vai citos atbalsta veidos
  , kas paredzēti jaunām investīcijām galasaņēmēju līmenī, vai — attiecīgā gadījumā — lai segtu zaudējumus fondu ieguldījuma finanšu instrumentā nominālvērtībā, kuri rodas no negatīviem procentiem, ja šie zaudējumi rodas, neraugoties uz aktīvu finanšu līdzekļu pārvaldību, ko veic struktūras, kuras īsteno finanšu instrumentus,
  līdz attiecināmības perioda beigām. [Gr. 257]

3.   Tos 2. punktā minētos procentus un citus ieņēmumus, kurus neizmanto saskaņā ar minēto tiesību normu, atskaita no attiecināmajiem izdevumiem.

55. pants

Atšķirīga attieksme pret investoriem

1.   Atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem un investēts galasaņēmēju līmenī, kā arī jebkāda veida ienākumus no šīm investīcijām, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, var izmantot, lai nodrošinātu atšķirīgu attieksmi pret investoriem, kuri darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principu,
  vai citādam Savienības atbalstam,
  šādam nolūkam izmantojot atbilstošu riska un peļņas sadali
  un ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības principu
  . [Gr. 258]

2.   Šādas atšķirīgas attieksmes līmenis nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai radītu stimulus piesaistīt privātā sektora resursus, un kas noteikts vai nu konkurenciālā procesā, vai neatkarīgā

  ex ante
  novērtējumā
  , kurš veikts atbilstoši šīs regulas 52. pantam
  . [Gr. 259]

56. pants

Ar atbalstu no fondiem saistāmo līdzekļu atkalizmantošana

1.   Līdzekļus, kas pirms attiecināmības perioda beigām iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentos no investīcijām galasaņēmēju līmenī vai no to līdzekļu atbrīvošanas, kas rezervēti saskaņā ar garantijas līgumiem, tostarp atmaksāto kapitālu un jebkāda veida ienākumus, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, atkalizmanto tajā pašā finanšu instrumentā vai citos finanšu instrumentos turpmākām investīcijām galasaņēmēju līmenī saskaņā ar to pašu konkrēto mērķi vai tiem pašiem konkrētajiem mērķiem, kā arī pārvaldības izmaksām un maksām, kas saistītas ar šādām turpmākām investīcijām
  , ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības principu
  . [Gr. 260]

Ietaupījumus, ko dod darbību efektivitātes uzlabojumi, neuzskata par ienākumiem pirmās daļas izpratnē. Jo īpaši izmaksu ietaupījumus, ko dod energoefektivitātes pasākumi, neizmanto par iemeslu attiecīgi samazināt darbības subsīdijas. [Gr. 261]

2.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka līdzekļus, kas minēti 1. punktā un iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentos, vismaz astoņus gadus pēc attiecināmības perioda beigām atkalizmanto saskaņā ar tās programmas vai to programmu politiskajiem mērķiem, saskaņā ar kurām tie tika izveidoti, vai nu tajā pašā finanšu instrumentā vai — pēc šo līdzekļu izņemšanas no finanšu instrumenta — citos finanšu instrumentos vai citos atbalsta veidos.

III NODAĻA

Attiecināmības noteikumi

57. pants

Attiecināmība

1.   Izdevumu attiecināmību nosaka, pamatojoties uz valsts noteikumiem, izņemot gadījumus, kad šajā regulā vai konkrētu fondu regulās, vai pamatojoties uz šo regulu vai konkrētu fondu regulām, ir paredzēti īpaši noteikumi.

2.   Izdevumi ir attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem, ja tie saņēmējam vai publiskās un privātās partnerības darbību privātā sektora partnerim radušies un apmaksāti darbību īstenošanas gaitā laikposmā no dienas, kad programma iesniegta Komisijai, vai no 2021. gada 1. janvāra — atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, — līdz 2029.

  2030
  . gada 31. decembrim.[Gr. 262]

Attiecībā uz izmaksām, kas tiek atlīdzinātas saskaņā ar 48. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, darbības, kas veido atlīdzināšanas pamatu, īsteno laikposmā no dienas, kad programma iesniegta Komisijai, vai no 2021. gada 1. janvāra — atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, — līdz 2029. gada 31. decembrim.

3.   ERAF izdevumus, kas saistīti ar darbībām, kuras aptver vairākas 102. panta 2. punktā noteiktās reģionu kategorijas dalībvalstī, proporcionāli sadala starp attiecīgajām reģionu kategorijām, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem.

Ar ESF+ darbībām saistītie izdevumi palīdz sasniegt programmas konkrētos mērķus.

4.   Visu
  ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonda ietvaros veiktu
  darbību vai tās daļu var īstenot ārpus dalībvalsts, tostarp ārpus Savienības, ja šī darbība
  ir attiecināma uz kādu no pieciem Eiropas teritoriālās sadarbības (Interreg) mērķa elementiem, kas noteikti Regulas (ES) [...] (“ETS regula”) 3. pantā, un
  veicina programmas mērķu sasniegšanu. [Gr. 263]

5.   Attiecībā uz dotācijām, ko piešķir 48. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajos veidos, izdevumi, kas ir attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem, ir vienādi ar summām, kas aprēķinātas saskaņā ar 48. panta 2. punktu.

6.   Darbības atbalsta saņemšanai no fondiem neatlasa, ja tās ir faktiski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, pirms vadošajai iestādei ir iesniegts pieteikums par finansējumu atbilstoši programmai, neatkarīgi no tā, vai ir veikti visi saistītie maksājumi.
  Šo punktu nepiemēro EJZF kompensācijai par papildu izmaksām tālākajos reģionos un izdevumiem, kas tiek finansēti ar īpašiem ERAF un ESF+ piešķīrumiem tālākajiem reģioniem. [Gr. 264]

7.   Izdevumi, kas kļūst attiecināmi programmas grozījumu rezultātā, ir attiecināmi no dienas, kad Komisijai iesniegts attiecīgs pieprasījums.

Tas notiek gadījumā, ja programmā iekļauj jaunu intervences veidu, kas attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fondu minēts I pielikuma 1. tabulā vai attiecībā uz AMIF, IDF un BMVI — konkrētu fondu regulās.

Ja programmu groza, lai reaģētu uz dabas katastrofām, programmā var paredzēt, ka izdevumi, kas saistīti ar šādu grozījumu, kļūst attiecināmi no dienas, kad notikusi dabas katastrofa.

8.   Ja saskaņā ar 14. pantu veiktas vidusposma pārskatīšanas kontekstā ir apstiprināta jauna programma, izdevumi ir attiecināmi no dienas, kad Komisijai iesniegts attiecīgs pieprasījums.

9.   Darbībai var piešķirt atbalstu no viena vai vairākiem fondiem vai no vienas vai vairākām programmām un no citiem Savienības instrumentiem. Šādos gadījumos izdevumi, kas deklarēti maksājuma pieteikumā vienam no fondiem, nav jādeklarē vai nu:

| (a) | atbalstam no cita fonda vai Savienības instrumenta, vai |
| --- | --- |

(a)

atbalstam no cita fonda vai Savienības instrumenta, vai

| (b) | atbalstam no tā paša fonda saskaņā ar citu programmu. |
| --- | --- |

(b)

atbalstam no tā paša fonda saskaņā ar citu programmu.

Izdevumu summu, kas iekļaujama fonda maksājuma pieteikumā, var aprēķināt proporcionāli katram attiecīgajam fondam un attiecīgajai programmai vai programmām saskaņā ar dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi.

58. pants

Neattiecināmās izmaksas

1.   Šādas izmaksas nav attiecināmas nolūkā saņemt iemaksas no fondiem:

| (a) | parāda procenti, izņemot attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas kā procentu likmes subsīdijas vai garantijas maksas subsīdijas
  , vai attiecībā uz ieguldījumu finanšu instrumentos, kas rodas no negatīviem procentiem
  ; [Gr. 265] |
| --- | --- |

(a)

parāda procenti, izņemot attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas kā procentu likmes subsīdijas vai garantijas maksas subsīdijas
  , vai attiecībā uz ieguldījumu finanšu instrumentos, kas rodas no negatīviem procentiem
  ; [Gr. 265]

| (b) | zemes iegāde, ja summa pārsniedz 10 % no attiecīgās darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem; attiecībā uz pamestām teritorijām un bijušajām rūpniecības teritorijām, kurās ir ēkas, minēto ierobežojumu palielina līdz 15 %; garantiju gadījumā minētās procentuālās daļas piemēro konkrētā aizdevuma summai; |
| --- | --- |

(b)

zemes iegāde, ja summa pārsniedz 10 % no attiecīgās darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem; attiecībā uz pamestām teritorijām un bijušajām rūpniecības teritorijām, kurās ir ēkas, minēto ierobežojumu palielina līdz 15 %; garantiju gadījumā minētās procentuālās daļas piemēro konkrētā aizdevuma summai;

| (c) | pievienotās vērtības nodoklis (“PVN”), izņemot darbības, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000 EUR.
  [Gr. 266] |
| --- | --- |

(c)

pievienotās vērtības nodoklis (“PVN”), izņemot darbības, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000 EUR.
  [Gr. 266]

Attiecībā uz b) apakšpunktu ierobežojumus nepiemēro darbībām, kas saistītas ar vides aizsardzību.

Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) darbību attiecināmību nosaka katrā gadījumā atsevišķi, izņemot darbības, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000 EUR, un galasaņēmēju investīcijas un izdevumus. [Gr. 267]

2.   Konkrētu fondu regulās var noteikt arī citas izmaksas, kas nav attiecināmas nolūkā saņemt iemaksas no konkrētā fonda.

59. pants

Darbību ilgums

1.   Dalībvalsts atmaksā iemaksas, kas no fondiem saņemtas darbībai, tostarp investīcijas infrastruktūrā vai ienesīgas investīcijas, ja piecu gadu laikā pēc galīgā maksājuma saņēmējam vai attiecīgā gadījumā laikposmā, kas paredzēts valsts atbalsta noteikumos, saistībā ar minēto darbību notiek kādas no šādām izmaiņām:

| (a) | ienesīgas darbības izbeigšana vai pārvietošana; |
| --- | --- |

(a)

ienesīgas darbības izbeigšana vai pārvietošana;

| (b) | tādas izmaiņas īpašumtiesībās uz infrastruktūras elementu, kuras uzņēmumam vai publiskā sektora iestādei sniedz nepamatotas priekšrocības; |
| --- | --- |

(b)

tādas izmaiņas īpašumtiesībās uz infrastruktūras elementu, kuras uzņēmumam vai publiskā sektora iestādei sniedz nepamatotas priekšrocības;

| (c) | būtiskas izmaiņas, kas ietekmē darbības veidu, mērķus vai īstenošanas nosacījumus, tādējādi traucējot tās sākotnējo mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(c)

būtiskas izmaiņas, kas ietekmē darbības veidu, mērķus vai īstenošanas nosacījumus, tādējādi traucējot tās sākotnējo mērķu sasniegšanu.

Pienācīgi pamatotos
  gadījumos, kas
  minēti a), b) un c) apakšpunktā un
  attiecas uz MVU veikto investīciju vai radīto darbvietu saglabāšanu, dalībvalstis var samazināt pirmajā daļā noteikto termiņu līdz trim gadiem. [Gr. 268]

2.   Saistībā ar darbībām, kurām piešķirts atbalsts no ESF+, atbalstu, kas saņemts no ESF+, atmaksā tikai tad, ja uz tām saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu attiecas investīciju saglabāšanas pienākums.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro
  programmieguldījumam finanšu instrumentos vai no tiem un
  nekādām darbībām, kurās ienesīga darbība tiek izbeigta neļaunprātīga bankrota dēļ. [Gr. 269]

60. pants

Pārcelšana

1.   Izdevumi, ar ko atbalsta pārcelšanu, kas definēta 2. panta 26. punktā, nav attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem.

2.   Ja iemaksas no fondiem uzskatāmas par valsts atbalstu, vadošā iestāde pārliecinās, ka ar iemaksām netiek atbalstīta pārcelšana saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 14. panta 16. punktu.

61. pants

Īpaši attiecināmības noteikumi dotācijām

1.   Iemaksas natūrā, proti, darbi, preces, pakalpojumi, zeme un nekustamais īpašums, par kuriem nav veikti maksājumi, ko apstiprina rēķini vai dokumenti ar līdzvērtīgu pierādījuma vērtību, var būt attiecināmas, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| (a) | darbībai izmaksātais publiskais atbalsts, kas ietver iemaksas natūrā, nepārsniedz kopējos attiecināmos izdevumus, izņemot iemaksas natūrā, darbības beigās; |
| --- | --- |

(a)

darbībai izmaksātais publiskais atbalsts, kas ietver iemaksas natūrā, nepārsniedz kopējos attiecināmos izdevumus, izņemot iemaksas natūrā, darbības beigās;

| (b) | iemaksām natūrā piešķirtā vērtība nepārsniedz izmaksas, kas ir vispārpieņemtas attiecīgajā tirgū; |
| --- | --- |

(b)

iemaksām natūrā piešķirtā vērtība nepārsniedz izmaksas, kas ir vispārpieņemtas attiecīgajā tirgū;

| (c) | natūrā veiktu iemaksu vērtību un nodošanu var neatkarīgi novērtēt un pārbaudīt; |
| --- | --- |

(c)

natūrā veiktu iemaksu vērtību un nodošanu var neatkarīgi novērtēt un pārbaudīt;

| (d) | zemes vai nekustamā īpašuma nodrošināšanas gadījumā nomas līguma vajadzībām var veikt maksājumu ar nominālvērtību, kas nepārsniedz vienu dalībvalsts valūtas vienību gadā; |
| --- | --- |

(d)

zemes vai nekustamā īpašuma nodrošināšanas gadījumā nomas līguma vajadzībām var veikt maksājumu ar nominālvērtību, kas nepārsniedz vienu dalībvalsts valūtas vienību gadā;

| (e) | ja iemaksas natūrā izpaužas kā darbs bez atlīdzības, šāda darba vērtību nosaka, ņemot vērā pārbaudīto darbam atvēlēto laiku un atlīdzības likmi, ko piemēro līdzvērtīgam darbam. |
| --- | --- |

(e)

ja iemaksas natūrā izpaužas kā darbs bez atlīdzības, šāda darba vērtību nosaka, ņemot vērā pārbaudīto darbam atvēlēto laiku un atlīdzības likmi, ko piemēro līdzvērtīgam darbam.

Šā punkta pirmās daļas d) apakšpunktā minētās zemes vai nekustamā īpašuma vērtību apliecina neatkarīgs kvalificēts eksperts vai pienācīgi pilnvarota oficiāla struktūra, un tā nepārsniedz ierobežojumu, kas noteikts 58. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

2.   Nolietojuma izmaksas, par kurām nav veikts maksājums, ko apstiprina rēķini, var uzskatīt par attiecināmam, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| (a) | to ļauj programmas attiecināmības noteikumi; |
| --- | --- |

(a)

to ļauj programmas attiecināmības noteikumi;

| (b) | izdevumu summa ir pienācīgi pamatota ar apliecinošiem dokumentiem, kuriem ir attiecināmo izmaksu rēķiniem līdzvērtīga pierādījuma vērtība, ja minētās izmaksas tika atlīdzinātas 48. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā veidā; |
| --- | --- |

(b)

izdevumu summa ir pienācīgi pamatota ar apliecinošiem dokumentiem, kuriem ir attiecināmo izmaksu rēķiniem līdzvērtīga pierādījuma vērtība, ja minētās izmaksas tika atlīdzinātas 48. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā veidā;

| (c) | izmaksas attiecas tikai uz darbībai piešķirtā atbalsta laikposmu; |
| --- | --- |

(c)

izmaksas attiecas tikai uz darbībai piešķirtā atbalsta laikposmu;

| (d) | publiskas dotācijas nav izlietotas, lai iegādātos nolietotus aktīvus. |
| --- | --- |

(d)

publiskas dotācijas nav izlietotas, lai iegādātos nolietotus aktīvus.

62. pants

Īpaši attiecināmības noteikumi finanšu instrumentiem

1.   Finanšu instrumenta attiecināmie izdevumi ir programmas iemaksu kopējā summa, kas finanšu instrumentam samaksāta vai garantiju gadījumā ar finanšu instrumentu rezervēta saskaņā ar garantijas līgumiem attiecināmības perioda laikā, ja šī summa atbilst:

| (a) | aizdevumu, kapitālieguldījumu un kvazikapitāla ieguldījumu gadījumā — galasaņēmējiem veiktajiem maksājumiem; |
| --- | --- |

(a)

aizdevumu, kapitālieguldījumu un kvazikapitāla ieguldījumu gadījumā — galasaņēmējiem veiktajiem maksājumiem;

| (b) | līdzekļiem — neatkarīgi no tā, vai tie ir nesamaksāti vai jau ir iestājies to samaksas termiņš —, kas saskaņā ar garantijas līgumiem rezervēti, lai apmaksātu iespējamus garantijas prasījumus par zaudējumiem, un kas aprēķināti, pamatojoties uz multiplikatora koeficientu, kurš aptver pamatā esošo izmaksāto jauno aizdevumu, galasaņēmēju līmenī veikto kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu bez atlikuma dalāmu summu; |
| --- | --- |

(b)

līdzekļiem — neatkarīgi no tā, vai tie ir nesamaksāti vai jau ir iestājies to samaksas termiņš —, kas saskaņā ar garantijas līgumiem rezervēti, lai apmaksātu iespējamus garantijas prasījumus par zaudējumiem, un kas aprēķināti, pamatojoties uz multiplikatora koeficientu, kurš aptver pamatā esošo izmaksāto jauno aizdevumu, galasaņēmēju līmenī veikto kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu bez atlikuma dalāmu summu;

| (c) | maksājumiem galasaņēmējiem vai par labu galasaņēmējiem, ja finanšu instrumentus kombinē ar citām Savienības iemaksām vienā finanšu instrumenta darbībā saskaņā ar 52. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

(c)

maksājumiem galasaņēmējiem vai par labu galasaņēmējiem, ja finanšu instrumentus kombinē ar citām Savienības iemaksām vienā finanšu instrumenta darbībā saskaņā ar 52. panta 5. punktu;

| (d) | maksājumiem, ar ko sedz pārvaldības maksas un atlīdzina pārvaldības izmaksas, kas radušās struktūrām, kuras īsteno finanšu instrumentu. |
| --- | --- |

(d)

maksājumiem, ar ko sedz pārvaldības maksas un atlīdzina pārvaldības izmaksas, kas radušās struktūrām, kuras īsteno finanšu instrumentu.

2.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta vajadzībām multiplikatora koeficientu nosaka piesardzīgā ex ante riska novērtējumā un par to vienojas attiecīgajā finansēšanas nolīgumā. Multiplikatora koeficientu var pārskatīt, ja pārskatīšanu pamato turpmākas tirgus apstākļu izmaiņas. Šādai pārskatīšanai nav atpakaļejoša spēka.

3.   Šā panta 1. punkta d) apakšpunkta vajadzībām pārvaldības maksas ir balstītas uz veikumu.
  Pirmajos divpadsmit finanšu instrumenta īstenošanas mēnešos pārvaldības izmaksu un maksu atlīdzināšana ir attiecināma.
  Ja struktūras, kas īsteno līdzdalības fondu un/vai īpašus fondus, ievērojot 53. panta
  2
  . punktu, tiek izraudzītas, izmantojot līguma slēgšanas tiesību tiešu piešķiršanu, pārvaldības izmaksu un minētajām struktūrām samaksāto maksu summai, ko var deklarēt kā attiecināmos izdevumus, piemēro robežvērtību līdz 5 % apmērā no programmas iemaksu kopējās summas, kas izmaksāta galasaņēmējiem aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu veidā vai rezervēta saskaņā ar garantijas līgumiem. [Gr. 270]

Minēto robežvērtību nepiemēro, Ja struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, tiek atlasītas, izmantojot piedāvājumu konkursu saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, un piedāvājumu konkursā ir konstatēts, ka nepieciešams augstāks pārvaldības izmaksu un maksu līmenis
  , maksas ir balstītas uz veikumu
  . [Gr. 271]

4.   Ja galasaņēmējiem prasa segt administrēšanas maksu vai tās daļu, to nedeklarē kā attiecināmos izdevumus.

5.   Attiecināmie izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar 1. punktu, nepārsniedz summu, ko veido minētā punkta piemērošanas nolūkā no fondiem izmaksātā atbalsta kopējā summa un atbilstošais valsts līdzfinansējums.

VI SADAĻA

PĀRVALDĪBA UN KONTROLE

I NODAĻA

Vispārēji pārvaldības un kontroles noteikumi

63. pants

Dalībvalstu pienākumi

1.   Dalībvalstīm ir savu programmu pārvaldības un kontroles sistēmas saskaņā ar šo sadaļu, un dalībvalstis nodrošina to darbību saskaņā ar pareizu finanšu pārvaldību un galvenajām prasībām, kas norādītas X pielikumā.

2.   Dalībvalstis nodrošina Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību un īsteno jebkādu darbību,

  dara visu
  , kas vajadzīga,

  vajadzīgs
  , lai novērstu, konstatētu un labotu pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un ziņotu par tiem.
  Dalībvalstis pilnīgi sadarbojas ar OLAF. [Gr. 272]

3.   Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma īsteno darbību, kas vajadzīga, lai nodrošinātu savu pārvaldības un kontroles sistēmu rezultatīvu funkcionēšanu un Komisijai iesniegto izdevumu likumību un pareizību. Ja šāda darbība ir revīzija, tajā var piedalīties Komisijas ierēdņi vai to pilnvaroti pārstāvji.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības sistēma un dati par rādītājiem ir kvalitatīvi
  , neitrāli
  un ticami. [Gr. 273]

5.   Dalībvalstīm ir sistēmas un procedūras, ar ko nodrošina visu revīzijas takai vajadzīgo dokumentu, kas noteikti XI pielikumā, pastāvīgu atbilstību 76. pantā noteiktajām prasībām.

6.   Dalībvalstis izstrādā kārtību, ar ko nodrošina par fondiem iesniegto sūdzību rezultatīvu izskatīšanu.
  Ar šādu kārtību saistītā darbības joma, noteikumi un procedūras ir dalībvalstu pārziņā saskaņā ar to institucionālo un tiesisko sistēmu.
  Tās pēc Komisijas pieprasījuma
  saskaņā ar 64. panta 4.a punktu
  izskata Komisijai iesniegtās sūdzības savu programmu darbības jomā un informē Komisiju par minētās izskatīšanas rezultātiem. [Gr. 274]

Šā panta piemērošanas nolūkā sūdzības ietver visus strīdus starp potenciālajiem un atlasītajiem saņēmējiem attiecībā uz ierosinātu vai atlasītu darbību un visus strīdus ar trešām personām par programmas vai tās darbību īstenošanu neatkarīgi no tiesiskās aizsardzības līdzekļu kvalifikācijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka visa informācijas apmaiņa starp saņēmējiem un programmas iestādēm notiek, izmantojot
  lietotājdraudzīgas
  elektroniskas datu apmaiņas sistēmas saskaņā ar XII pielikumu. [Gr. 275]

Programmām, kurām piešķirts atbalsts no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, pirmo daļu piemēro no 2023.

  2022
  . gada 1. janvāra. [Gr. 276]

Pirmo daļu nepiemēro programmām, kas noteiktas ESF+ regulas [4. panta 1. punkta c) apakšpunkta vii) punktā].

  xi
  )
  apakšpunktā
  ]. [Gr. 277]

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka visa oficiālā informācijas apmaiņa ar Komisiju notiek, izmantojot elektroniskas datu apmaiņas sistēmu saskaņā ar XIII pielikumu.

9.   Katra dalībvalsts pēc programmas apstiprināšanas un vēlākais līdz brīdim, kad iesniegts galīgā maksājuma pieteikums par pirmo grāmatvedības gadu, un ne vēlāk kā 2023. gada 30. jūnijā sagatavo pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu saskaņā ar XIV pielikumā noteikto veidni. Tā regulāri atjaunina minēto aprakstu, lai atspoguļotu visus turpmākos grozījumus.

10.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 107. pantu, lai papildinātu šā panta 2. punktu, nosakot kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka pārkāpumu gadījumus, par kuriem jāziņo, un iesniedzamos datus.

11.   Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus
  un noteikumus
  šā panta īstenošanai, Komisija saskaņā ar 109. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka paraugu, kas jāizmanto, lai ziņotu par pārkāpumiem. [Gr. 278]

64. pants

Komisijas pilnvaras un pienākumi

1.   Komisija pārliecinās par to, ka dalībvalstīm ir pārvaldības un kontroles sistēmas, kas atbilst šīs regulas prasībām, un ka minētās sistēmas programmu īstenošanas laikā darbojas rezultatīvi
  un efektīvi
  . Komisija
  dalībvalstīm
  sagatavo revīzijas stratēģiju un revīzijas plānu, kas pamatojas uz riska novērtējumu. [Gr. 279]

Komisija un revīzijas iestādes koordinē savus revīzijas plānus.

2.   Komisijas revīziju veic līdz triju

  divu
  kalendāro gadu laikā pēc to pārskatu akceptēšanas, kuros iekļauti attiecīgie izdevumi. Šo periodu nepiemēro darbībām, saistībā ar kurām ir aizdomas par krāpšanu. [Gr. 280]

3.   Revīzijas vajadzībām Komisijas ierēdņiem vai to pilnvarotajiem pārstāvjiem ir piekļuve visiem nepieciešamajiem ierakstiem, dokumentiem un metadatiem neatkarīgi no nesēja, kurā tie tiek uzglabāti, saistībā ar darbībām, kuras atbalsta no fondiem, vai pārvaldības un kontroles sistēmām, un viņi saņem kopijas konkrētā pieprasītajā formātā.

4.   Revīzijai uz vietas piemēro arī šādus noteikumus:

| (a) | Komisija vismaz 12

  15
  darbdienas iepriekš paziņo par revīziju kompetentajai programmas iestādei, izņemot steidzamus gadījumus. Šādā revīzijā var piedalīties dalībvalsts ierēdņi vai pilnvarotie pārstāvji; [Gr. 281] |
| --- | --- |

(a)

Komisija vismaz 12

  15
  darbdienas iepriekš paziņo par revīziju kompetentajai programmas iestādei, izņemot steidzamus gadījumus. Šādā revīzijā var piedalīties dalībvalsts ierēdņi vai pilnvarotie pārstāvji; [Gr. 281]

| (b) | ja, piemērojot valsts noteikumus, konkrētu darbību veikšana uzticēta tikai aģentiem, kas īpaši iecelti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, Komisijas ierēdņiem un pilnvarotajiem pārstāvjiem ir piekļuve šādi iegūtai informācijai, neskarot valstu tiesu kompetenci un pilnībā ievērojot attiecīgo tiesību subjektu pamattiesības; |
| --- | --- |

(b)

ja, piemērojot valsts noteikumus, konkrētu darbību veikšana uzticēta tikai aģentiem, kas īpaši iecelti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, Komisijas ierēdņiem un pilnvarotajiem pārstāvjiem ir piekļuve šādi iegūtai informācijai, neskarot valstu tiesu kompetenci un pilnībā ievērojot attiecīgo tiesību subjektu pamattiesības;

| (c) | Komisija ne vēlāk kā 3

  2
  mēnešus pēc revīzijas pēdējās dienas nosūta dalībvalsts kompetentajai iestādei revīzijas sākotnējos konstatējumus vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām; [Gr. 282] |
| --- | --- |

(c)

Komisija ne vēlāk kā 3

  2
  mēnešus pēc revīzijas pēdējās dienas nosūta dalībvalsts kompetentajai iestādei revīzijas sākotnējos konstatējumus vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām; [Gr. 282]

| (d) | Komisija ne vēlāk kā
  2
  mēnešus pēc dienas, kad no dalībvalsts kompetentās iestādes saņemta pilnīga atbilde uz revīzijas sākotnējiem konstatējumiem, nosūta revīzijas ziņojumu vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām.
  Dalībvalsts atbildi uzskata par pilnīgu, ja Komisija 2 mēnešos nav ziņojusi, ka pastāv vēl neizskatīti dokumenti. [Gr. 283] |
| --- | --- |

(d)

Komisija ne vēlāk kā
  2
  mēnešus pēc dienas, kad no dalībvalsts kompetentās iestādes saņemta pilnīga atbilde uz revīzijas sākotnējiem konstatējumiem, nosūta revīzijas ziņojumu vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām.
  Dalībvalsts atbildi uzskata par pilnīgu, ja Komisija 2 mēnešos nav ziņojusi, ka pastāv vēl neizskatīti dokumenti. [Gr. 283]

Pienācīgi pamatotos gadījumos
  Komisija c) un d) apakšpunktā minētos termiņus var pagarināt vēl par trīs

  diviem
  mēnešiem. [Gr. 284]

4.a
     
  Neskarot 63. panta 6. punktu, Komisija nodrošina sūdzību izskatīšanas sistēmu, kas ir pieejama iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām. [Gr. 285]

65. pants

Programmas iestādes

1.   Finanšu regulas [63]. panta [3]. punkta piemērošanas nolūkā dalībvalsts norāda katras programmas vadošo iestādi un revīzijas iestādi. Ja dalībvalsts izmanto 66. panta 2. punktā minēto iespēju, attiecīgo iestādi norāda kā programmas iestādi. Tās pašas iestādes var būt atbildīgas par vairākām programmām.

2.   Revīzijas iestāde ir publiska
  vai privāta
  iestāde, kas ir funkcionāli neatkarīga no revidējamajām

  vadošās iestādes un
  struktūrām
  vai subjektiem, kam uzticētas vai deleģētas funkcijas
  . [Gr. 286]

3.   Vadošā iestāde var norādīt vienu vai vairākas starpniekstruktūras konkrētu uzdevumu veikšanai tās atbildībā. Vienošanās starp vadošo iestādi un starpniekstruktūrām noformē rakstveidā.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek ievērots funkciju nošķiršanas princips starp programmas iestādēm un katras programmas iestādes iekšienē.

5.   Struktūru, kas īsteno programmas kopfinansējumu, kā minēts Regulas (ES) ... [Programmas “Apvārsnis Eiropa” dalības noteikumi] [11]. pantā, attiecīgās programmas vadošā iestāde norāda kā starpniekstruktūru saskaņā ar 3. punktu.

II NODAĻA

Standarta pārvaldības un kontroles sistēmas

66. pants

Vadošās iestādes funkcijas

1.   Vadošā iestāde ir atbildīga par programmas pārvaldību nolūkā sasniegt programmas mērķus. Tai jo īpaši ir šādas funkcijas:

| (a) | atlasīt darbības saskaņā ar 67. pantu; |
| --- | --- |

(a)

atlasīt darbības saskaņā ar 67. pantu;

| (b) | īstenot programmas pārvaldības uzdevumus saskaņā ar 68. pantu; |
| --- | --- |

(b)

īstenot programmas pārvaldības uzdevumus saskaņā ar 68. pantu;

| (c) | atbalstīt uzraudzības komitejas darbu saskaņā ar 69. pantu; |
| --- | --- |

(c)

atbalstīt uzraudzības komitejas darbu saskaņā ar 69. pantu;

| (d) | pārraudzīt starpniekstruktūras; |
| --- | --- |

(d)

pārraudzīt starpniekstruktūras;

| (e) | ierakstīt un uzglabāt elektroniskā sistēmā

  elektroniskās sistēmās
  datus par katru darbību, kas nepieciešami uzraudzībai, izvērtēšanai, finanšu pārvaldībai, verifikācijai un revīzijai, un nodrošināt datu drošību, integritāti un konfidencialitāti un lietotāju autentifikāciju. [Gr. 287] |
| --- | --- |

(e)

ierakstīt un uzglabāt elektroniskā sistēmā

  elektroniskās sistēmās
  datus par katru darbību, kas nepieciešami uzraudzībai, izvērtēšanai, finanšu pārvaldībai, verifikācijai un revīzijai, un nodrošināt datu drošību, integritāti un konfidencialitāti un lietotāju autentifikāciju. [Gr. 287]

2.   Dalībvalsts var uzticēt vadošajai iestādei vai citai struktūrai 70. pantā minēto grāmatvedības funkciju.

3.   Attiecībā uz programmām, kurām piešķirts atbalsts no AMIF, IDF un BMVI, grāmatvedības funkciju īsteno vadošā iestāde vai vadošās iestādes atbildībā.

4.   Komisija saskaņā ar 109. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktu, kura mērķis ir nodrošināt vienādus nosacījumus 1. punkta e) apakšpunktā minēto elektronisko datu ierakstīšanai un uzglabāšanai. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 109. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

67. pants

Vadošās iestādes veikta darbību atlase

1.   Darbību atlases vajadzībām vadošā iestāde nosaka un piemēro kritērijus un procedūras, kas ir nediskriminējošas, pārredzamas, nodrošina
  piekļūstamību personām ar invaliditāti un
  dzimumu līdztiesību un ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ilgtspējīgas attīstības principu, un Savienības politiku vides jomā saskaņā ar LESD 11. pantu un 191. panta 1. punktu. [Gr. 288]

Kritēriji un procedūras nodrošina prioritātes piešķiršanu atlasāmajām darbībām nolūkā maksimāli palielināt Savienības finansējuma ieguldījumu programmas mērķu sasniegšanā.

2.   Pēc Komisijas pieprasījuma vadošā iestāde apspriežas ar Komisiju un tās apsvērumus ņem vērā pirms atlases kritēriju sākotnējās iesniegšanas uzraudzības komitejai un pirms jebkādām turpmākām šo kritēriju izmaiņām.

3.   Atlasot darbības, vadošā iestāde:

| (a) | nodrošina, ka atlasītās darbības
  ir ilgtspējīgas,
  atbilst programmai
  , kā arī teritoriālajām stratēģijām
  un sniedz rezultatīvu ieguldījumu tās konkrēto mērķu sasniegšanā; [Gr. 289] |
| --- | --- |

(a)

nodrošina, ka atlasītās darbības
  ir ilgtspējīgas,
  atbilst programmai
  , kā arī teritoriālajām stratēģijām
  un sniedz rezultatīvu ieguldījumu tās konkrēto mērķu sasniegšanā; [Gr. 289]

| (b) | nodrošina, ka atlasītās darbības saskan ar atbilstīgajām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas izveidoti veicinošu nosacījumu izpildei; |
| --- | --- |

(b)

nodrošina, ka atlasītās darbības saskan ar atbilstīgajām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas izveidoti veicinošu nosacījumu izpildei;

| (c) | nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā vislabāko

  pienācīgu
  atbalsta apmēra, veikto aktivitāšu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību; [Gr. 290] |
| --- | --- |

(c)

nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā vislabāko

  pienācīgu
  atbalsta apmēra, veikto aktivitāšu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību; [Gr. 290]

| (d) | pārliecinās, ka saņēmējam ir darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai nepieciešamie finanšu resursi un mehānismi; |
| --- | --- |

(d)

pārliecinās, ka saņēmējam ir darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai nepieciešamie finanšu resursi un mehānismi;

| (e) | nodrošina, ka atlasītajām darbībām, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (45) darbības joma, ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra
  un ka pienācīgi ir ņemts vērā alternatīvu risinājumu novērtējums, kā arī vispusīga sabiedriskā apspriešana
  , pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/52/ES (46); [Gr. 291] |
| --- | --- |

(e)

nodrošina, ka atlasītajām darbībām, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (45) darbības joma, ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra
  un ka pienācīgi ir ņemts vērā alternatīvu risinājumu novērtējums, kā arī vispusīga sabiedriskā apspriešana
  , pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/52/ES (46); [Gr. 291]

| (f) | pārliecinās,

  nodrošina
  , ka gadījumā, ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei, ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem; [Gr. 292] |
| --- | --- |

(f)

pārliecinās,

  nodrošina
  , ka gadījumā, ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei, ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem; [Gr. 292]

| (g) | nodrošina, ka atlasītās darbības ietilpst attiecīgā fonda darbības jomā un EJZF gadījumā uz tām attiecināts intervences veids vai atbalsta joma; |
| --- | --- |

(g)

nodrošina, ka atlasītās darbības ietilpst attiecīgā fonda darbības jomā un EJZF gadījumā uz tām attiecināts intervences veids vai atbalsta joma;

| (h) | nodrošina, ka darbības neietver aktivitātes, kuras bija daļa no darbības, uz ko attiecas pārcelšana saskaņā ar 60. pantu, vai kuras būtu ienesīgas darbības pārvietošana saskaņā ar 59. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(h)

nodrošina, ka darbības neietver aktivitātes, kuras bija daļa no darbības, uz ko attiecas pārcelšana saskaņā ar 60. pantu, vai kuras būtu ienesīgas darbības pārvietošana saskaņā ar 59. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| (i) | nodrošina, ka atlasītās darbības neskar Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, kas apdraud izdevumu likumību un pareizību vai darbību veikšanu; |
| --- | --- |

(i)

nodrošina, ka atlasītās darbības neskar Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, kas apdraud izdevumu likumību un pareizību vai darbību veikšanu;

| (j) | pirms investīciju lēmumu pieņemšanas
  nodrošina klimatnoturību investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi
  , kā arī principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanu
  . [Gr. 293] |
| --- | --- |

(j)

pirms investīciju lēmumu pieņemšanas
  nodrošina klimatnoturību investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi
  , kā arī principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanu
  . [Gr. 293]

4.   Vadošā iestāde nodrošina, ka saņēmējam tiek izsniegts dokuments, kurā izklāstīti visi atbalsta saņemšanas nosacījumi katrai darbībai, tostarp īpašas prasības, kas attiecas uz piegādājamajiem produktiem vai sniedzamajiem pakalpojumiem, finansēšanas plāns, izpildes termiņš un attiecīgā gadījumā metode, kas piemērojama darbības izmaksu noteikšanai, un dotācijas izmaksas nosacījumi.

5.   Vadošā iestāde var nolemt darbībām, kurām piešķirts Izcilības zīmoga sertifikāts vai kuras atlasītas programmas kopfinansējumam saskaņā ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, piešķirt atbalstu tieši no ERAF vai ESF+, ar nosacījumu, ka šādas darbības ir saskanīgas ar programmas mērķiem.

Piemēro Izcilības zīmoga sertifikātu piešķīrušā instrumenta vai programmas kopfinansējuma līdzfinansēšanas likmi, ko norāda 4. punktā minētajā dokumentā.

5.a
     
  Pienācīgi pamatotos gadījumos vadošā iestāde var arī nolemt līdz 5 % no programmas finanšu piešķīruma no ERAF un ESF+ veltīt konkrētiem projektiem dalībvalstī, uz kuriem attiecināma programma “Apvārsnis Eiropa”, arī tiem, kas atlasīti otrajā posmā, ar nosacījumu, ka šie konkrētie projekti palīdz sasniegt programmas mērķus attiecīgajā dalībvalstī. [Gr. 294]

6.   Ja vadošā iestāde atlasa stratēģiskas nozīmes darbību, tā nekavējoties

  viena mēneša laikā
  informē Komisiju un sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju par minēto darbību
  , arī izmaksu un ieguvumu analīzi
  . [Gr. 295]

68. pants

Vadošās iestādes veikta programmas pārvaldība

1.   Vadošā iestāde:

| (a) | īsteno pārvaldības verifikāciju, lai pārliecinātos, ka līdzfinansētie produkti ir piegādāti un līdzfinansētie pakalpojumi ir sniegti, ka darbība atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem, programmai un darbības atbalsta nosacījumiem un:






  i) | ja izmaksas atlīdzināmas saskaņā ar 48. panta 1. punkta a) apakšpunktu, — ka izdevumu summa, ko saņēmēji pieprasa saistībā ar minētajām izmaksām, ir samaksāta un ka saņēmēji uztur atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par visiem ar darbību saistītajiem darījumiem; |
| --- | --- | --- |

(a)

īsteno pārvaldības verifikāciju, lai pārliecinātos, ka līdzfinansētie produkti ir piegādāti un līdzfinansētie pakalpojumi ir sniegti, ka darbība atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem, programmai un darbības atbalsta nosacījumiem un:

i)

ja izmaksas atlīdzināmas saskaņā ar 48. panta 1. punkta a) apakšpunktu, — ka izdevumu summa, ko saņēmēji pieprasa saistībā ar minētajām izmaksām, ir samaksāta un ka saņēmēji uztur atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par visiem ar darbību saistītajiem darījumiem;

| ii) | ja izmaksas atlīdzināmas saskaņā ar 48. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu, — ka ir izpildīti nosacījumi izdevumu atlīdzināšanai saņēmējam; |
| --- | --- |

ii)

ja izmaksas atlīdzināmas saskaņā ar 48. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu, — ka ir izpildīti nosacījumi izdevumu atlīdzināšanai saņēmējam;

| (b) | ja ir pieejams finansējums,

  priekšfinansējuma un starpposma maksājumu gadījumā
  nodrošina, ka saņēmējs saņem visu tam pienākošos summu
  par pārbaudītajiem izdevumiem
  ne vēlāk kā 90 dienu laikā no dienas, kad saņēmējs iesniedzis maksājuma pieprasījumu; [Gr. 296] |
| --- | --- |

(b)

ja ir pieejams finansējums,

  priekšfinansējuma un starpposma maksājumu gadījumā
  nodrošina, ka saņēmējs saņem visu tam pienākošos summu
  par pārbaudītajiem izdevumiem
  ne vēlāk kā 90 dienu laikā no dienas, kad saņēmējs iesniedzis maksājuma pieprasījumu; [Gr. 296]

| (c) | ievieš rezultatīvus un samērīgus krāpšanas apkarošanas pasākumus un procedūras, ņemot vērā konstatētos riskus; |
| --- | --- |

(c)

ievieš rezultatīvus un samērīgus krāpšanas apkarošanas pasākumus un procedūras, ņemot vērā konstatētos riskus;

| (d) | novērš, konstatē un labo pārkāpumus; |
| --- | --- |

(d)

novērš, konstatē un labo pārkāpumus;

| (e) | apstiprina, ka pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi; |
| --- | --- |

(e)

apstiprina, ka pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi;

| (f) | izstrādā pārvaldības deklarāciju saskaņā ar XV pielikumā noteikto veidni; |
| --- | --- |

(f)

izstrādā pārvaldības deklarāciju saskaņā ar XV pielikumā noteikto veidni;

| (g) | līdz 31. janvārim un 31. jūlijam saskaņā ar VII pielikumu prognozē summas, par kurām kārtējā un nākamajā kalendārajā gadā tiks iesniegti maksājuma pieteikumi. |
| --- | --- |

(g)

līdz 31. janvārim un 31. jūlijam saskaņā ar VII pielikumu prognozē summas, par kurām kārtējā un nākamajā kalendārajā gadā tiks iesniegti maksājuma pieteikumi.

Attiecībā uz pirmās daļas b) apakšpunktu netiek atvilktas vai ieturētas nekādas summas un netiek uzliktas nekādas īpašas maksas vai citi līdzvērtīgi maksājumi, kas samazinātu saņēmējiem maksājamās summas apmēru.

Publiskās un privātās partnerības darbībām vadošā iestāde veic maksājumus uzticējumglabāšanas kontā, kas īpaši šim nolūkam atvērts uz saņēmēja vārda izmantošanai saskaņā ar publiskās un privātās partnerības nolīgumu.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā pārvaldības verifikācija ir uz risku balstīta un samērīga ar konstatētajiem riskiem, kā noteikts riska pārvaldības stratēģijā.

Pārvaldības verifikācija ietver administratīvo verifikāciju, kas attiecas uz saņēmēju maksājuma pieprasījumiem, un darbību verifikāciju uz vietas. To veic ne vēlāk kā pirms pārskatu sagatavošanas saskaņā ar 92. pantu.

3.   Ja vadošā iestāde ir arī saņēmējs saskaņā ar programmu, ar pārvaldības verifikācijas kārtību nodrošina funkciju nošķiršanu.

4.   Atkāpjoties no 2. punkta, ETS regulā var paredzēt īpašus pārvaldības verifikācijas noteikumus, kas piemērojami Interreg programmām.

69. pants

Vadošās iestādes atbalsts uzraudzības komitejas darbam

Vadošā iestāde:

| (a) | savlaicīgi sniedz uzraudzības komitejai visu informāciju, kas vajadzīga tās uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

(a)

savlaicīgi sniedz uzraudzības komitejai visu informāciju, kas vajadzīga tās uzdevumu veikšanai;

| (b) | nodrošina turpmākus pasākumus saistībā ar uzraudzības komitejas lēmumiem un ieteikumiem. |
| --- | --- |

(b)

nodrošina turpmākus pasākumus saistībā ar uzraudzības komitejas lēmumiem un ieteikumiem.

70. pants

Grāmatvedības funkcija

1.   Grāmatvedības funkciju veido šādi uzdevumi:

| (a) | sagatavot un iesniegt Komisijai maksājuma pieteikumus saskaņā ar 85. un 86. pantu
  un ņemt vērā revīzijas iestādes vai tās atbildībā veiktās revīzijas
  ; [Gr. 297] |
| --- | --- |

(a)

sagatavot un iesniegt Komisijai maksājuma pieteikumus saskaņā ar 85. un 86. pantu
  un ņemt vērā revīzijas iestādes vai tās atbildībā veiktās revīzijas
  ; [Gr. 297]

| (b) | sagatavot
  un iesniegt
  pārskatus
  , apstiprināt pilnīgumu, precizitāti un patiesumu
  saskaņā ar 92. pantu un elektroniskā sistēmā glabāt ierakstus par visiem pārskatu elementiem; [Gr. 298] |
| --- | --- |

(b)

sagatavot
  un iesniegt
  pārskatus
  , apstiprināt pilnīgumu, precizitāti un patiesumu
  saskaņā ar 92. pantu un elektroniskā sistēmā glabāt ierakstus par visiem pārskatu elementiem; [Gr. 298]

| (c) | konvertēt uz euro citā valūtā radušos izdevumu summas, šādam nolūkam izmantojot Komisijas vienreiz mēnesī noteikto maiņas kursu, kāds tas ir mēnesī, kurā izdevumi reģistrēti tās struktūras grāmatvedības sistēmā, kura atbild par šajā pantā noteikto uzdevumu veikšanu. |
| --- | --- |

(c)

konvertēt uz euro citā valūtā radušos izdevumu summas, šādam nolūkam izmantojot Komisijas vienreiz mēnesī noteikto maiņas kursu, kāds tas ir mēnesī, kurā izdevumi reģistrēti tās struktūras grāmatvedības sistēmā, kura atbild par šajā pantā noteikto uzdevumu veikšanu.

2.   Grāmatvedības funkcija neietver verifikāciju saņēmēju līmenī.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta c) apakšpunkta, ETS regulā var paredzēt atšķirīgu metodi citā valūtā radušos izdevumu summu konvertēšanai uz euro.

71. pants

Revīzijas iestādes funkcijas

1.   Revīzijas iestāde ir atbildīga par sistēmas revīzijas, darbību revīzijas un pārskatu revīzijas veikšanu nolūkā sniegt Komisijai neatkarīgu apliecinājumu par pārvaldības un kontroles sistēmu rezultatīvu funkcionēšanu un Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību.

2.   Revīziju veic saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem.

3.   Revīzijas iestāde sagatavo un iesniedz Komisijai:

| (a) | gada revīzijas atzinumu saskaņā ar Finanšu regulas [63]. panta [7]. punktu un XVI pielikumā noteikto veidni, kurš balstās uz visām veiktajām revīzijām un ietver šādus atšķirīgus komponentus:






  i) | pārskatu pilnīgums, patiesums un precizitāte; |
| --- | --- | --- |

(a)

gada revīzijas atzinumu saskaņā ar Finanšu regulas [63]. panta [7]. punktu un XVI pielikumā noteikto veidni, kurš balstās uz visām veiktajām revīzijām un ietver šādus atšķirīgus komponentus:

i)

pārskatu pilnīgums, patiesums un precizitāte;

| ii) | Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība; |
| --- | --- |

ii)

Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumība un pareizība;

| iii) | pārvaldības un kontroles sistēmas rezultatīva funkcionēšana; |
| --- | --- |

iii)

pārvaldības un kontroles sistēmas rezultatīva funkcionēšana;

| (b) | gada kontroles ziņojumu saskaņā ar XVII pielikumā noteikto veidni, kurš atbilst Finanšu regulas [63]. panta [5]. punkta [b)] apakšpunkta prasībām un apstiprina a) apakšpunktā minēto revīzijas atzinumu un kurā izklāstīts konstatējumu kopsavilkums, tostarp kļūdu būtības un apmēra un sistēmu trūkumu analīze, kā arī ierosinātā un īstenotā korektīvā darbība un rezultātā iegūtais kopējais kļūdu īpatsvars un atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļautajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(b)

gada kontroles ziņojumu saskaņā ar XVII pielikumā noteikto veidni, kurš atbilst Finanšu regulas [63]. panta [5]. punkta [b)] apakšpunkta prasībām un apstiprina a) apakšpunktā minēto revīzijas atzinumu un kurā izklāstīts konstatējumu kopsavilkums, tostarp kļūdu būtības un apmēra un sistēmu trūkumu analīze, kā arī ierosinātā un īstenotā korektīvā darbība un rezultātā iegūtais kopējais kļūdu īpatsvars un atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļautajiem izdevumiem.

4.   Ja programmas ir sagrupētas saskaņā ar 73. panta 2. punktu veicamās darbību revīzijas vajadzībām, 3. punkta b) apakšpunktā prasīto informāciju var sagrupēt vienā atsevišķā ziņojumā.

Ja revīzijas iestāde izmanto šo iespēju programmām, kurām piešķirts atbalsts no AMIF, IDF un BMVI, 3. punkta b) apakšpunktā prasīto informāciju ziņo par katru fondu.

5.   Revīzijas iestāde iesniedz Komisijai sistēmas revīzijas ziņojumus, tiklīdz ir noslēgusies ierunu procedūra ar attiecīgajām revidējamajām struktūrām.

6.   Komisija un revīzijas iestādes regulāri tiekas vismaz reizi gadā, ja vien tās nav vienojušās citādi, nolūkā izskatīt revīzijas stratēģiju, gada kontroles ziņojumu, revīzijas atzinumu, koordinēt revīzijas plānus un metodes un apmainīties ar viedokļiem par jautājumiem, kas saistīti ar pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabošanu.

6.a
     
  Revīziju veic, ievērojot standartus, kas piemērojami revidētās darbības veikšanas laikā, izņemot gadījumus, kad jauni standarti ir labvēlīgāki saņēmējam. [Gr. 299]

6.b
     
  Ja kādas darbības revīzijā tiek konstatēts pārkāpums, kura rezultātā tiek pieņemta finansiāla sankcija, tas nav iemesls kontroles vai finanšu korekciju tvērumu attiecināt arī uz izdevumiem ārpus revidēto izdevumu grāmatvedības gada robežām. [Gr. 300]

72. pants

Revīzijas stratēģija

1.   Revīzijas iestāde
  pēc apspriešanās ar vadošo iestādi
  , pamatojoties uz riska novērtējumu un ņemot vērā 63. panta 9. punktā noteikto pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, sagatavo revīzijas stratēģiju sistēmas revīzijai un darbību revīzijai. Revīzijas stratēģija ietver jaunieceltu vadošo iestāžu un iestāžu, kas atbild par grāmatvedības funkciju, sistēmas revīziju
  . Revīziju veic
  deviņu mēnešu laikā pēc to pirmā darbības gada. Revīzijas stratēģiju sagatavo saskaņā ar XVIII pielikumā noteikto veidni un ik gadu atjaunina pēc pirmā gada kontroles ziņojuma un revīzijas atzinuma iesniegšanas Komisijai. Tā var attiekties uz vienu vai vairākām programmām.
  Revīzijas iestāde revīzijas stratēģijā var noteikt vienotas uzskaites revīzijas robežas. [Gr. 301]

2.   Revīzijas stratēģiju pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai.

73. pants

Darbību revīzija

1.   Darbību revīzija aptver izdevumus, kas grāmatvedības gadā deklarēti Komisijai, un revīziju veic izlasei. Izlase ir reprezentatīva un pamatojas uz statistiskas atlases metodēm.

2.   Ja datu kopu veido mazāk nekā 300 izlases vienības, var izmantot nestatistiskas atlases metodi saskaņā ar revīzijas iestādes profesionālu vērtējumu. Šādos gadījumos nodrošina, ka izlase ir pietiekami liela, lai revīzijas iestāde varētu sagatavot derīgu revīzijas atzinumu. Nestatistiskas atlases metode aptver vismaz 10 % izlases vienību grāmatvedības gada datu kopā, kas atlasītas pēc nejaušas izvēles principa.

Statistiskā izlase var aptvert vienu vai vairākas programmas, kas saņem atbalstu no ERAF, Kohēzijas fonda un ESF+, un, attiecīgā gadījumā piemērojot stratifikāciju, vienu vai vairākus plānošanas periodus saskaņā ar revīzijas iestādes profesionālu vērtējumu.

Tādu darbību, kurām piešķirts atbalsts no AMIF, IDF un BMVI un no EJZF, izlase atsevišķi aptver darbības, kurām piešķirts atbalsts no katra fonda.

3.   Darbības faktiskās īstenošanas verifikāciju uz vietas darbību revīzijā ietver tikai tad, ja tas prasīts attiecīgajam darbības veidam.

Gadījumiem, kad Komisijai un dalībvalstij ir domstarpības par revīzijas konstatējumiem, ievieš izšķiršanas procedūru. [Gr. 302]

ESF+ regulā var paredzēt īpašus noteikumus programmām, kas noteiktas ESF+ regulas [4]. panta [1]. punkta [c)] apakšpunkta [vii)] punktā.

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 107. pantu, lai papildinātu šo pantu, nosakot standartizētas darbderīgas atlases metodes un kārtību, ar ko aptver vienu vai vairākus plānošanas periodus.

74. pants

Vienotas revīzijas kārtība

1.   Veicot revīziju, Komisija un revīzijas iestādes pienācīgi ņem vērā vienotas revīzijas principu un samērīgumu ar Savienības budžetu apdraudošā riska līmeni. Lai līdz minimumam samazinātu pārvaldības verifikācijas un revīzijas izmaksas un saņēmējiem uzlikto administratīvo slogu, tās izvairās no revīzijas dublēšanās saistībā ar vieniem un tiem pašiem Komisijai deklarētajiem izdevumiem.

Komisija un revīzijas iestādes vispirms izmanto visu informāciju un ierakstus, kas pieejami 66. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajā elektroniskajā sistēmā,

  minētajās elektroniskajās sistēmās
  , tostarp pārvaldības verifikācijas rezultātus, un papildu dokumentus un revīzijas pierādījumus no attiecīgajiem saņēmējiem pieprasa un saņem tikai tad, ja, pamatojoties uz savu profesionālo vērtējumu, tās nolemj, ka tas ir nepieciešams stabilu revīzijas secinājumu pamatošanai. [Gr. 303]

2.   Attiecībā uz programmām, par kurām Komisija secina, ka revīzijas iestādes atzinums ir ticams un ka attiecīgā dalībvalsts piedalās ciešākā sadarbībā attiecībā uz Eiropas Prokuratūru, Komisija savā revīzijā aprobežojas tikai ar revīzijas iestādes darba revidēšanu.

3.   Darbībām, kuru kopējie attiecināmie izdevumi nepārsniedz 400 000 EUR attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fondu, 300 000 EUR attiecībā uz ESF+ vai 200 000 EUR attiecībā uz EJZF, AMIF, IDF un BMVI, vai nu revīzijas iestāde, vai Komisija veic ne vairāk kā vienu revīziju pirms pārskatu iesniegšanas par to grāmatvedības gadu, kurā darbība tika pabeigta.

Citām darbībām vai nu revīzijas iestāde, vai Komisija veic ne vairāk kā vienu revīziju vienā grāmatvedības gadā pirms pārskatu iesniegšanas par to grāmatvedības gadu, kurā darbība tika pabeigta. Ne Komisija, ne revīzijas iestāde neveic darbību revīziju nevienā gadā, kurā šādu revīziju jau ir veikusi Eiropas Revīzijas palāta, ar nosacījumu, ka Eiropas Revīzijas palātas veiktās minēto darbību revīzijas rezultātus revīzijas iestāde vai Komisija var izmantot savu attiecīgo uzdevumu izpildei.

4.   Neatkarīgi no 3. punkta noteikumiem jebkurai darbībai var veikt vairākas revīzijas, ja revīzijas iestāde, pamatojoties uz savu profesionālo vērtējumu, secina, ka nav iespējams sagatavot derīgu revīzijas atzinumu.

5.   Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro, ja:

| (a) | pastāv konkrēts pārkāpuma risks vai norādes uz krāpšanu; |
| --- | --- |

(a)

pastāv konkrēts pārkāpuma risks vai norādes uz krāpšanu;

| (b) | ir nepieciešams atkārtoti veikt revīzijas iestādes darbu, lai gūtu pārliecību par tās rezultatīvu funkcionēšanu; |
| --- | --- |

(b)

ir nepieciešams atkārtoti veikt revīzijas iestādes darbu, lai gūtu pārliecību par tās rezultatīvu funkcionēšanu;

| (c) | ir pierādījumi par būtiskiem trūkumiem revīzijas iestādes darbā. |
| --- | --- |

(c)

ir pierādījumi par būtiskiem trūkumiem revīzijas iestādes darbā.

75. pants

Finanšu instrumentu pārvaldības verifikācija un revīzija

1.   Vadošā iestāde pārvaldības verifikāciju uz vietas saskaņā ar 68. panta 1. punktu veic tikai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un — saistībā ar garantiju fondiem — to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus.
  Neskarot Finanšu regulas 127. panta noteikumus, ja finanšu instruments iesniedz kontroles ziņojumu, kas pamato maksājuma pieteikumu, vadošā iestāde var nolemt neveikt pārvaldības verifikāciju uz vietas. [Gr. 304]

2.   Vadošā iestāde neveic verifikāciju uz vietas Eiropas Investīciju bankā (“EIB”) vai citās starptautiskās finanšu iestādēs, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja.

Tomēr EIB vai citas starptautiskās finanšu iestādes, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, iesniedz vadošajai iestādei kontroles ziņojumus, kas pamato maksājuma pieteikumus. [Gr. 305]

3.   Revīzijas iestāde sistēmas revīziju un darbību revīziju saskaņā ar 71., 73. vai 77. pantu veic to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un — saistībā ar garantiju fondiem — to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus.
  Neskarot Finanšu regulas 127. panta noteikumus, ja finanšu instruments līdz katra kalendārā gada beigām iesniedz revīzijas iestādei gada revīzijas ziņojumu, ko sagatavojuši tā ārējie revidenti un kas aptver XVII pielikumā iekļautos elementus, revīzijas iestāde var nolemt citas revīzijas neveikt. [Gr. 306]

3.a
     
  Garantiju fondu kontekstā par programmu revīziju atbildīgās struktūras var veikt tādu struktūru verifikāciju vai revīziju, kuras izsniedz jaunus pamatā esošos aizdevumus, tikai tad, ja rodas viena vai vairākas no turpmāk minētajām situācijām:

| (a) | ja vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentus, nav pieejami dokumenti, kas apliecina finanšu instrumenta atbalstu galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

(a)

ja vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentus, nav pieejami dokumenti, kas apliecina finanšu instrumenta atbalstu galasaņēmējiem;

| (b) | ja ir pierādījumi, ka dokumentos, kas pieejami vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentus, nav patiesi un precīzi atspoguļots sniegtais atbalsts. [Gr. 307] |
| --- | --- |

(b)

ja ir pierādījumi, ka dokumentos, kas pieejami vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentus, nav patiesi un precīzi atspoguļots sniegtais atbalsts. [Gr. 307]

4.   Revīzijas iestāde neveic revīziju EIB vai citās starptautiskās finanšu iestādēs, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, attiecībā uz to īstenotajiem finanšu instrumentiem.

Tomēr EIB vai citas starptautiskās finanšu iestādes, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, līdz katra kalendārā gada beigām iesniedz Komisijai un revīzijas iestādei gada revīzijas ziņojumu, kuru sagatavojuši ārējie revidenti. Šis ziņojums aptver XVII pielikumā iekļautos elementus.

5.   EIB vai citas starptautiskās finanšu iestādes iesniedz programmas iestādēm visus dokumentus, kas tām nepieciešami savu pienākumu izpildei.

76. pants

Dokumentu pieejamība

1.   Neskarot noteikumus, kas reglamentē valsts atbalstu, vadošā iestāde nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti, kuri attiecas uz darbību, kurai piešķirts atbalsts no fondiem, tiek glabāti pienācīgā līmenī 5

  trīs
  gadus, sākot ar tā gada 31. decembri, kurā vadošā iestāde veikusi pēdējo maksājumu saņēmējam.

2.   Šo laikposmu pārtrauc tiesvedības procesa gadījumā vai pēc Komisijas pieprasījuma.

2.a
     
  Ar vadošās iestādes lēmumu dokumentu glabāšanas ilgumu var samazināt proporcionāli saņēmēju riska profilam un lielumam. [Gr. 309]

III NODAĻA

Paļaušanās uz valstu pārvaldības sistēmām

77. pants

Uzlaboti samērīgi pasākumi

Ja ir izpildīti 78. pantā izklāstītie nosacījumi, dalībvalsts programmas pārvaldības un kontroles sistēmai var piemērot šādus uzlabotus samērīgus pasākumus:

| (a) | atkāpjoties no 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 68. panta 2. punkta, vadošā iestāde pārvaldības verifikācijas īstenošanai var piemērot tikai valsts procedūras; |
| --- | --- |

(a)

atkāpjoties no 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 68. panta 2. punkta, vadošā iestāde pārvaldības verifikācijas īstenošanai var piemērot tikai valsts procedūras;

| (b) | atkāpjoties no 73. panta 1. un 3. punkta, revīzijas iestāde revīzijas darbībā var aprobežoties ar statistisku izlasi, kurā ir 30 izlases vienības attiecīgajā programmā vai programmu grupā; |
| --- | --- |

(b)

atkāpjoties no 73. panta 1. un 3. punkta, revīzijas iestāde revīzijas darbībā var aprobežoties ar statistisku izlasi, kurā ir 30 izlases vienības attiecīgajā programmā vai programmu grupā;

| (c) | Komisija savā revīzijā aprobežojas ar revīzijas iestādes darba izskatīšanu, atkārtoti veicot revīzijas iestādes darbu, ja vien nav pieejama informācija, kas liecina par būtiskiem trūkumiem revīzijas iestādes darbā. |
| --- | --- |

(c)

Komisija savā revīzijā aprobežojas ar revīzijas iestādes darba izskatīšanu, atkārtoti veicot revīzijas iestādes darbu, ja vien nav pieejama informācija, kas liecina par būtiskiem trūkumiem revīzijas iestādes darbā.

Attiecībā uz b) apakšpunktu gadījumā, ja datu kopu veido mazāk nekā 300 izlases vienības, revīzijas iestāde var izmantot nestatistiskas atlases metodi saskaņā ar 73. panta 2. punktu.

78. pants

Uzlabotu samērīgu pasākumu piemērošanas nosacījumi

1.   Dalībvalsts katrā laikā plānošanas periodā var piemērot 77. pantā noteiktos uzlabotos samērīgos pasākumus, ja Komisija savos publicētajos gada darbības pārskatos par pēdējiem diviem gadiem, pirms pieņemts dalībvalsts lēmums piemērot šā panta noteikumus, ir apstiprinājusi, ka programmas pārvaldības un kontroles sistēma funkcionē rezultatīvi un ka kopējais kļūdu īpatsvars ik gadu nepārsniedz 2 %. Novērtējot programmas pārvaldības un kontroles sistēmas rezultatīvu funkcionēšanu, Komisija ņem vērā attiecīgās dalībvalsts dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz Eiropas Prokuratūru.

Ja dalībvalsts nolemj izmantot šo iespēju, tā paziņo Komisijai par 77. pantā noteikto samērīgo pasākumu piemērošanu no nākamā grāmatvedības gada sākuma.

2.   Plānošanas perioda sākumā dalībvalsts var piemērot 77. pantā minētos pasākumus ar nosacījumu, ka attiecībā uz līdzīgu programmu, kas īstenota 2014.–2020. gadā, ir izpildīti šā panta 1. punktā paredzētie nosacījumi un ka 2021.–2027. gada programmai izstrādātie pārvaldības un kontroles pasākumi lielā mērā balstās uz šai iepriekšējai programmai paredzētajiem pasākumiem. Šādos gadījumos uzlabotos samērīgos pasākumus piemēros no programmas sākuma.

3.   Dalībvalstis izstrādā vai attiecīgi atjaunina 63. panta 9. punktā raksturoto pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu un 72. pantā aprakstīto revīzijas stratēģiju.

79. pants

Pielāgošana plānošanas periodā

1.   Ja Komisija vai revīzijas iestāde, pamatojoties uz veikto revīziju un gada kontroles ziņojumu, secina, ka 78. pantā izklāstītie nosacījumi vairs nav izpildīti, Komisija pieprasa revīzijas iestādei veikt papildu revīzijas darbu saskaņā ar 63. panta 3. punktu un veikt korektīvas darbības.

2.   Ja nākamais gada kontroles ziņojums liecina, ka nosacījumi joprojām nav izpildīti, tādējādi ierobežojot Komisijai sniegto pārliecību par pārvaldības un kontroles sistēmu rezultatīvu funkcionēšanu un par izdevumu likumību un pareizību, Komisija pieprasa revīzijas iestādei veikt sistēmas revīziju.

3.   Komisija pēc tam, kad ir devusi dalībvalstij iespēju iesniegt apsvērumus, var informēt dalībvalsti, ka 77. pantā noteiktie uzlabotie samērīgie pasākumi vairs nav piemērojami.

VII SADAĻA

FINANŠU PĀRVALDĪBA, PĀRSKATU IESNIEGŠANA UN IZSKATĪŠANA UN FINANŠU KOREKCIJAS

I NODAĻA

Finanšu pārvaldība

I IEDAĻA

VISPĀRĪGI GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

80. pants

Budžeta saistības

1.   Lēmums, ar ko apstiprina programmu saskaņā ar 18. pantu, ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas [110. panta 3. punkta] nozīmē, un tā paziņošana attiecīgajai dalībvalstij ir juridiskas saistības.

Minētajā lēmumā norāda Savienības iemaksas pa fondiem un pa gadiem.

2.   Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru programmu Komisija uzņemas gada maksājumu veidā par katru fondu laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

3.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 111. panta 2. punkta, budžeta saistības attiecībā uz pirmo gada maksājumu nosaka pēc tam, kad Komisija pieņēmusi programmu.

81. pants

Euro izmantošana

Visas summas, kas noteiktas programmās un ko dalībvalstis paziņojušas vai deklarējušas Komisijai, izsaka euro.

82. pants

Atmaksāšana

1.   Jebkuru summu, kas jāatmaksā Savienības budžetā, atmaksā līdz termiņam, kas norādīts saskaņā ar [Finanšu regulas 98. pantu] sagatavotajā iekasēšanas rīkojumā. Atmaksāšanas termiņš ir otrā mēneša pēdējā diena pēc rīkojuma izdošanas.

2.   Novēlotiem atmaksājumiem piemēro kavējuma procentus, ko aprēķina par laikposmu no atmaksāšanas termiņa pēdējās dienas līdz faktiskās samaksas dienai. Šādu procentu likme ir pusotrs procentpunkts virs Eiropas Centrālās bankas noteiktās likmes galvenajām refinansēšanas operācijām tā mēneša pirmajā darbadienā, kura laikā ir atmaksāšanas termiņš.

II IEDAĻA

NOTEIKUMI PAR MAKSĀJUMIEM DALĪBVALSTĪM

83. pants

Maksājumu veidi

Maksājumus veic kā priekšfinansējumu, starpposma maksājumus un kontu atlikuma maksājumus par attiecīgo grāmatvedības gadu.

84. pants

Priekšfinansējums

1.   Komisija izmaksā priekšfinansējumu, pamatojoties uz kopējo atbalstu no fondiem, kā noteikts lēmumā par programmas apstiprināšanu saskaņā ar 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta i) punktu.

2.   Ja ir pieejams finansējums, Priekšfinansējumu attiecībā uz katru fondu katru gadu pirms 1. jūlija izmaksā kā gada maksājumus šādi: [Gr. 310]

| (a) | 2021: 0,5 %; |
| --- | --- |

(a)

2021: 0,5 %;

| (b) | 2022: 0,5 
  0,7
  %; [Gr. 311] |
| --- | --- |

(b)

2022: 0,5 
  0,7
  %; [Gr. 311]

| (c) | 2023: 0,5 
  1
  %; [Gr. 312] |
| --- | --- |

(c)

2023: 0,5 
  1
  %; [Gr. 312]

| (d) | 2024: 0,5 
  1,5
  %; [Gr. 313] |
| --- | --- |

(d)

2024: 0,5 
  1,5
  %; [Gr. 313]

| (e) | 2025: 0,5 
  2
  %; [Gr. 314] |
| --- | --- |

(e)

2025: 0,5 
  2
  %; [Gr. 314]

| (f) | 2026: 0,5 
  2
  %; [Gr. 315] |
| --- | --- |

(f)

2026: 0,5 
  2
  %; [Gr. 315]

Ja programma pieņemta pēc 2021. gada 1. jūlija, agrākos gada maksājumus izmaksā pieņemšanas gadā.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, attiecībā uz Interreg programmām īpašus noteikumus par priekšfinansējumu izklāsta ETS regulā.

4.   Summu, kas izmaksāta kā priekšfinansējums, pilnībā dzēš no Komisijas kontiem ne vēlāk kā pēdējā grāmatvedības gadā.

5.   Visus priekšfinansējuma radītos procentus izmanto attiecīgajai programmai tādā pašā veidā kā fondus un iekļauj pēdējā grāmatvedības gada pārskatos.

85. pants

Maksājuma pieteikumi

1.   Dalībvalsts iesniedz ne vairāk kā četrus maksājuma pieteikumus par katru programmu, fondu un grāmatvedības gadu. Katru gadu katra maksājuma pieteikuma termiņš ir 30. aprīlis, 31. jūlijs, 31. oktobris un 26. decembris.

Pēdējo maksājuma pieteikumu, kas iesniegts līdz 31. jūlijam, uzskata par galīgo maksājuma pieteikumu par grāmatvedības gadu, kas beidzies 30. jūnijā.

2.   Maksājuma pieteikumus nepieņem, ja nav iesniegta jaunākā iesniedzamā apliecinājumu pakete.

3.   Maksājuma pieteikumus Komisijai iesniedz saskaņā ar XIX pielikumā noteikto veidni un par katru prioritāti un reģiona kategoriju ietver:

| (a) | attiecināmo izdevumu, kuri radušies saņēmējiem un apmaksāti darbību īstenošanas gaitā, kopējo summu, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā; |
| --- | --- |

(a)

attiecināmo izdevumu, kuri radušies saņēmējiem un apmaksāti darbību īstenošanas gaitā, kopējo summu, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras sistēmā;

| (b) | tehniskās palīdzības summu, kas aprēķināta saskaņā ar 31. panta 2. punktu;

  pantu
  ; [Gr. 316] |
| --- | --- |

(b)

tehniskās palīdzības summu, kas aprēķināta saskaņā ar 31. panta 2. punktu;

  pantu
  ; [Gr. 316]

| (c) | samaksāto vai maksājamo publiskā ieguldījuma kopējo summu, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās. |
| --- | --- |

(c)

samaksāto vai maksājamo publiskā ieguldījuma kopējo summu, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta a) apakšpunkta, piemēro šādus noteikumus:

| (a) | ja Savienības iemaksa veikta saskaņā ar 46. panta a) punktu, maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir summas, kas pamatotas ar nosacījumu izpildē vai rezultātu sasniegšanā gūtajiem panākumiem saskaņā ar 89. panta 2. punktā minēto lēmumu; |
| --- | --- |

(a)

ja Savienības iemaksa veikta saskaņā ar 46. panta a) punktu, maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir summas, kas pamatotas ar nosacījumu izpildē vai rezultātu sasniegšanā gūtajiem panākumiem saskaņā ar 89. panta 2. punktā minēto lēmumu;

| (b) | ja Savienības iemaksa veikta saskaņā ar 46. panta c), d) un e) punktu, maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir summas, kas noteiktas saskaņā ar 88. panta 3. punktā minēto lēmumu; |
| --- | --- |

(b)

ja Savienības iemaksa veikta saskaņā ar 46. panta c), d) un e) punktu, maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir summas, kas noteiktas saskaņā ar 88. panta 3. punktā minēto lēmumu;

| (c) | attiecībā uz 48. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā norādītajiem dotāciju veidiem maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir izmaksas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz piemērojamo bāzi. |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz 48. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā norādītajiem dotāciju veidiem maksājuma pieteikumā ietvertās summas ir izmaksas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz piemērojamo bāzi.

| (ca) | attiecībā uz valsts atbalstu maksājuma pieteikumā var ietvert avansus, ko atbalsta saņēmējam izmaksājusi struktūra, kura piešķir palīdzību, saskaņā ar šādiem kumulatīviem nosacījumiem: tiem ir bankas vai līdzvērtīga garantija, tie nepārsniedz 40 % no kopējā atbalsta, kas saņēmējam piešķirams par konkrētu darbību, un tos sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši un ko pamato saņemtie rēķini, trīs gadu laikā. [Gr. 317] |
| --- | --- |

(ca)

attiecībā uz valsts atbalstu maksājuma pieteikumā var ietvert avansus, ko atbalsta saņēmējam izmaksājusi struktūra, kura piešķir palīdzību, saskaņā ar šādiem kumulatīviem nosacījumiem: tiem ir bankas vai līdzvērtīga garantija, tie nepārsniedz 40 % no kopējā atbalsta, kas saņēmējam piešķirams par konkrētu darbību, un tos sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši un ko pamato saņemtie rēķini, trīs gadu laikā. [Gr. 317]

5.   Atkāpjoties no 3. punkta c) apakšpunkta, LESD 107. pantā minēto atbalsta shēmu gadījumā publisko ieguldījumu, kas atbilst maksājuma pieteikumā ietvertajiem izdevumiem, saņēmējiem ir izmaksājusi struktūra, kas piešķir atbalstu.

86. pants

Īpaši elementi, kas maksājuma pieteikumos attiecas uz finanšu instrumentiem

1.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 53. panta 2.

  1
  . punktu, maksājuma pieteikumos, kas iesniegti saskaņā ar XIX pielikumu, ietver kopējās izmaksātās summas vai garantiju gadījumā saskaņā ar garantijas līgumiem rezervētās summas, ko galasaņēmējiem izmaksājusi vai rezervējusi vadošā iestāde, kā minēts 62. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā. [Gr. 318]

2.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 53. panta 3.

  2
  . punktu, maksājuma pieteikumus, kuros ietverti izdevumi par finanšu instrumentiem, iesniedz saskaņā ar šādiem nosacījumiem: [Gr. 319]

| (a) | pirmajā maksājuma pieteikumā ietvertā summa ir izmaksāta finanšu instrumentiem un var būt līdz 25 % apmērā no programmas iemaksu kopējās summas, kas paredzēta finanšu instrumentiem saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu, attiecīgā gadījumā atbilstīgi attiecīgajai prioritātei un reģiona kategorijai; |
| --- | --- |

(a)

pirmajā maksājuma pieteikumā ietvertā summa ir izmaksāta finanšu instrumentiem un var būt līdz 25 % apmērā no programmas iemaksu kopējās summas, kas paredzēta finanšu instrumentiem saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu, attiecīgā gadījumā atbilstīgi attiecīgajai prioritātei un reģiona kategorijai;

| (b) | nākamajos attiecināmības perioda laikā iesniegtajos maksājuma pieteikumos ietvertā summa iekļauj 62. panta 1. punktā minētos attiecināmos izdevumus. |
| --- | --- |

(b)

nākamajos attiecināmības perioda laikā iesniegtajos maksājuma pieteikumos ietvertā summa iekļauj 62. panta 1. punktā minētos attiecināmos izdevumus.

3.   Summu, kas ietverta pirmajā maksājuma pieteikumā, kurš minēts 2. punkta a) apakšpunktā, pilnībā dzēš no Komisijas kontiem ne vēlāk kā pēdējā grāmatvedības gadā.

To maksājuma pieteikumos uzrāda atsevišķi.

87. pants

Kopīgi noteikumi par maksājumiem

1.   Ņemot vērā pieejamo finansējumu, Komisija veic starpposma maksājumus ne vēlāk kā 60 dienas pēc dienas, kad Komisija saņēmusi maksājuma pieteikumu. [Gr. 320]

2.   Katru maksājumu attiecina uz attiecīgā fonda budžeta saistībām, kas radušās visagrāk, un attiecīgo reģiona kategoriju. Komisija starpposma maksājumu veidā atlīdzina 90 % no maksājuma pieteikumā ietvertajām summām, kopējiem attiecināmajiem izdevumiem vai publiskajam ieguldījumam attiecīgi piemērojot katras prioritātes līdzfinansējuma likmi. Komisija nosaka atlikušās atlīdzināmās vai atgūstamās summas, kad tā aprēķina kontu atlikumu saskaņā ar 94. pantu.

3.   Atbalsts, kas no fondiem izmaksāts prioritātei starpposma maksājumu veidā, nav lielāks par atbalsta summu, kas no fondiem attiecīgajai prioritātei noteikta Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina programmu.

4.   Ja Savienības iemaksa tiek veikta 46. panta a) punktā norādītajā veidā vai ja dotācijas tiek piešķirtas 48. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā norādītajā veidā, Komisija neizmaksā summu, kas lielāka par dalībvalsts pieprasīto summu.

5.   Turklāt atbalsts, kas no fondiem izmaksāts prioritātei pēdējā grāmatvedības gada atlikuma maksājuma veidā, nepārsniedz nevienu no šādām summām:

| (a) | publisko ieguldījumu, kas deklarēts maksājuma pieteikumos; |
| --- | --- |

(a)

publisko ieguldījumu, kas deklarēts maksājuma pieteikumos;

| (b) | atbalstu no fondiem, kas izmaksāts saņēmējiem; |
| --- | --- |

(b)

atbalstu no fondiem, kas izmaksāts saņēmējiem;

| (c) | summu, ko pieprasījusi dalībvalsts. |
| --- | --- |

(c)

summu, ko pieprasījusi dalībvalsts.

6.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma starpposma maksājumus var palielināt par 10 % virs līdzfinansējuma likmes, kas piemērojama katrai prioritātei attiecībā uz fondiem, ja dalībvalsts pēc [šīs regulas pieņemšanas diena] atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

| (a) | dalībvalsts saņem aizdevumu no Savienības saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalsts saņem aizdevumu no Savienības saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010;

| (b) | dalībvalsts saņem vidēja termiņa finansiālo palīdzību saskaņā ar ESM, kā noteikts 2012. gada 2. februāra ESM dibināšanas līgumā vai kā minēts Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002 (47), ar nosacījumu, ka tiek īstenota makroekonomikas korekciju programma; |
| --- | --- |

(b)

dalībvalsts saņem vidēja termiņa finansiālo palīdzību saskaņā ar ESM, kā noteikts 2012. gada 2. februāra ESM dibināšanas līgumā vai kā minēts Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002 (47), ar nosacījumu, ka tiek īstenota makroekonomikas korekciju programma;

| (c) | dalībvalstij finansiālā palīdzība ir piešķirta ar nosacījumu, ka tiek īstenota makroekonomikas korekciju programma, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 472/2013 (48). |
| --- | --- |

(c)

dalībvalstij finansiālā palīdzība ir piešķirta ar nosacījumu, ka tiek īstenota makroekonomikas korekciju programma, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 472/2013 (48).

Palielināto likmi, kas nevar pārsniegt 100 %, maksājuma pieprasījumiem piemēro līdz tā kalendārā gada beigām, kurā beidzas attiecīgās finansiālās palīdzības sniegšana.

7.   Šā panta 6. punktu nepiemēro Interreg programmām.

88. pants

Attiecināmo izdevumu atlīdzināšana, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm

1.   Komisija var atlīdzināt Savienības iemaksas programmā, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm, kas noteiktas, lai atlīdzinātu Savienības iemaksas programmā.

2.   Lai izmantotu Savienības iemaksas programmā, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm, kas minētas 46. pantā, dalībvalstis iesniedz Komisijai priekšlikumu saskaņā ar V un VI pielikumā noteiktajām veidnēm kā daļu no programmas vai tās grozījumu pieprasījuma.

Dalībvalsts ierosinātās summas un likmes nosaka, pamatojoties uz 4. punktā minēto deleģēto aktu vai pamatojoties uz:

| (a) | taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, kuras pamatā ir jebkurš no šādiem elementiem:






  i) | statistikas dati, cita objektīva informācija vai eksperta slēdziens; |
| --- | --- | --- |

(a)

taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķina metodi, kuras pamatā ir jebkurš no šādiem elementiem:

i)

statistikas dati, cita objektīva informācija vai eksperta slēdziens;

| ii) | pārbaudīti vēsturiskie dati; |
| --- | --- |

ii)

pārbaudīti vēsturiskie dati;

| iii) | parastās izmaksu uzskaites prakses piemērošana; |
| --- | --- |

iii)

parastās izmaksu uzskaites prakses piemērošana;

| (b) | budžeta projektiem; |
| --- | --- |

(b)

budžeta projektiem;

| (c) | noteikumiem par atbilstošajām vienības izmaksām un fiksētas summas maksājumiem, kas Savienības politikas virzienos ir piemērojami līdzīga veida darbībai; |
| --- | --- |

(c)

noteikumiem par atbilstošajām vienības izmaksām un fiksētas summas maksājumiem, kas Savienības politikas virzienos ir piemērojami līdzīga veida darbībai;

| (d) | noteikumiem par atbilstošajām vienības izmaksām un fiksētas summas maksājumiem, kas piemērojami saskaņā ar dotāciju shēmām, ko pilnībā finansē dalībvalsts, līdzīga veida darbībai. |
| --- | --- |

(d)

noteikumiem par atbilstošajām vienības izmaksām un fiksētas summas maksājumiem, kas piemērojami saskaņā ar dotāciju shēmām, ko pilnībā finansē dalībvalsts, līdzīga veida darbībai.

3.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina programmu vai tās grozījumus, nosaka darbību veidus, uz kuriem attiecas atlīdzināšana, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm, nosaka, ko un cik lielā apmērā sedz, izmantojot vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotas likmes, kā arī nosaka summu korekcijas metodes.

Dalībvalstis izmanto vienu no 48. panta 1. punktā minētajiem dotāciju veidiem, lai sniegtu atbalstu darbībām, kuru izdevumus Komisija atlīdzina, pamatojoties uz šo pantu.

Komisijas vai dalībvalstu revīzijas vienīgais mērķis ir pārbaudīt, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi.

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 107. pantu, lai papildinātu šo pantu, nosakot vienības izmaksas, fiksētas summas maksājumus un vienotas likmes, to summas un korekcijas metodes tādā veidā, kā minēts 2. punkta otrajā daļā.

89. pants

Finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

1.   Lai izmantotu Savienības iemaksas konkrētai programmas prioritātei vai tās daļām, pamatojoties uz finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, dalībvalsts iesniedz Komisijai priekšlikumu saskaņā ar V un VI pielikumā noteiktajām veidnēm kā daļu no programmas vai tās grozījumu pieprasījuma. Priekšlikumā ietver šādu informāciju:

| (a) | norāde uz attiecīgo prioritāti un kopējā summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām; apraksts par programmas daļu un darbību veidiem, uz ko attiecas finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām; |
| --- | --- |

(a)

norāde uz attiecīgo prioritāti un kopējā summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām; apraksts par programmas daļu un darbību veidiem, uz ko attiecas finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām;

| (b) | izpildāmo nosacījumu vai gūstamo rezultātu apraksts un izpildes grafiks; |
| --- | --- |

(b)

izpildāmo nosacījumu vai gūstamo rezultātu apraksts un izpildes grafiks;

| (c) | starpposma nodevumi, pēc kuru nodošanas Komisija veic atlīdzināšanu; |
| --- | --- |

(c)

starpposma nodevumi, pēc kuru nodošanas Komisija veic atlīdzināšanu;

| (d) | mērvienības; |
| --- | --- |

(d)

mērvienības;

| (e) | Komisijas veiktās atlīdzināšanas grafiks un attiecīgās summas, kas saistītas ar nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas sekmēm; |
| --- | --- |

(e)

Komisijas veiktās atlīdzināšanas grafiks un attiecīgās summas, kas saistītas ar nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas sekmēm;

| (f) | starpposma nodevumu un nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas pārbaudes kārtība; |
| --- | --- |

(f)

starpposma nodevumu un nosacījumu izpildes vai rezultātu sasniegšanas pārbaudes kārtība;

| (g) | summu korekcijas metodes, attiecīgā gadījumā; |
| --- | --- |

(g)

summu korekcijas metodes, attiecīgā gadījumā;

| (h) | kārtība, ar ko nodrošina revīzijas taku saskaņā ar XI pielikumu, apliecinot nosacījumu izpildi vai rezultātu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(h)

kārtība, ar ko nodrošina revīzijas taku saskaņā ar XI pielikumu, apliecinot nosacījumu izpildi vai rezultātu sasniegšanu.

2.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina programmu vai tās grozījumu pieprasījumu, izklāsta visus 1. punktā norādītos elementus.

3.   Dalībvalstis izmanto vienu no 48. panta 1. punktā minētajiem dotāciju veidiem, lai sniegtu atbalstu darbībām, kuru izdevumus Komisija atlīdzina, pamatojoties uz šo pantu.

Komisijas vai dalībvalstu revīzijas vienīgais mērķis ir pārbaudīt, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi vai sasniegti rezultāti.

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 107. pantu, lai papildinātu šo pantu, nosakot katram darbības veidam tāda finansējuma summas, kas nav saistīts ar izmaksām, summu korekcijas metodes un izpildāmos nosacījumus vai gūstamos rezultātus.

III IEDAĻA

PĀRTRAUKŠANA UN APTURĒŠANA

90. pants

Maksājuma termiņa pārtraukšana

1.   Komisija var pārtraukt maksājuma termiņu maksājumiem, izņemot priekšfinansējumu, ne ilgāk kā uz sešiem mēnešiem, ja ir izpildījies kāds no šādiem nosacījumiem:

| (a) | ir pierādījumi, kas liecina par būtisku trūkumu,

  ka pastāv būtisks trūkums
  , attiecībā uz kuru nav veikti korektīvi pasākumi; [Gr. 321] |
| --- | --- |

(a)

ir pierādījumi, kas liecina par būtisku trūkumu,

  ka pastāv būtisks trūkums
  , attiecībā uz kuru nav veikti korektīvi pasākumi; [Gr. 321]

| (b) | Komisijai jāveic papildu pārbaudes pēc tam, kad ir saņemta informācija, ka maksājuma pieteikumā ietvertie izdevumi var būt saistīti ar pārkāpumu. |
| --- | --- |

(b)

Komisijai jāveic papildu pārbaudes pēc tam, kad ir saņemta informācija, ka maksājuma pieteikumā ietvertie izdevumi var būt saistīti ar pārkāpumu.

2.   Dalībvalsts var piekrist pagarināt pārtraukšanas laikposmu uz trim mēnešiem.

3.   Komisija pārtraukšanu attiecina tikai uz to izdevumu daļu, kuru ietekmē 1. punktā minētie elementi, izņemot gadījumus, kad nav iespējams noteikt, kura izdevumu daļa tiek ietekmēta. Komisija rakstveidā informē dalībvalsti par pārtraukšanas iemeslu un pieprasa tai labot situāciju. Komisija izbeidz pārtraukšanu, tiklīdz ir veikti pasākumi 1. punktā minēto elementu novēršanai.

4.   Konkrētā fonda noteikumos, kas piemērojami EJZF, var paredzēt īpašu pamatu maksājumu pārtraukšanai gadījumā, ja nav izpildīti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku piemērojamie noteikumi.

91. pants

Maksājumu apturēšana

1.   Komisija pēc tam, kad ir devusi dalībvalstij iespēju iesniegt apsvērumus, var pilnīgi vai daļēji apturēt maksājumus, ja ir izpildījies kāds no šādiem nosacījumiem:

| (a) | dalībvalsts nav veikusi darbību, kas vajadzīga, lai labotu situāciju, kuras dēļ ir piemērota pārtraukšana saskaņā ar 90. pantu; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalsts nav veikusi darbību, kas vajadzīga, lai labotu situāciju, kuras dēļ ir piemērota pārtraukšana saskaņā ar 90. pantu;

| (b) | ir būtisks trūkums; |
| --- | --- |

(b)

ir būtisks trūkums;

| (c) | izdevumi maksājuma pieteikumos ir saistīti ar pārkāpumu, kas nav novērsts; |
| --- | --- |

(c)

izdevumi maksājuma pieteikumos ir saistīti ar pārkāpumu, kas nav novērsts;

| (d) | saskaņā ar LESD 258. pantu ir sniegts Komisijas argumentēts atzinums par pārkāpumu, kas apdraud izdevumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

(d)

saskaņā ar LESD 258. pantu ir sniegts Komisijas argumentēts atzinums par pārkāpumu, kas apdraud izdevumu likumību un pareizību.

| (e) | dalībvalsts nav veikusi vajadzīgo darbību saskaņā ar 15. panta 6. punktu.
  [Gr. 322] |
| --- | --- |

(e)

dalībvalsts nav veikusi vajadzīgo darbību saskaņā ar 15. panta 6. punktu.
  [Gr. 322]

2.   Komisija izbeidz maksājumu pilnīgu vai daļēju apturēšanu, ja dalībvalsts ir veikusi pasākumus 1. punktā minēto elementu novēršanai.

3.   Konkrētā fonda noteikumos, kas piemērojami EJZF, var paredzēt īpašu pamatu maksājumu apturēšanai gadījumā, ja nav izpildīti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku piemērojamie noteikumi.

II NODAĻA

Pārskatu iesniegšana un izskatīšana

92. pants

Pārskatu saturs un iesniegšana

1.   Par katru grāmatvedības gadu, par kuru iesniegti maksājuma pieteikumi, dalībvalsts līdz 15. februārim iesniedz Komisijai šādus dokumentus (“apliecinājumu paketi”), kas attiecas uz iepriekšējo grāmatvedības gadu, kā definēts 2. panta 28. punktā:

| (a) | pārskati saskaņā ar XX pielikumā noteikto veidni; |
| --- | --- |

(a)

pārskati saskaņā ar XX pielikumā noteikto veidni;

| (b) | pārvaldības deklarācija, kas minēta 68. panta 1. punkta f) apakšpunktā, saskaņā ar XV pielikumā noteikto veidni; |
| --- | --- |

(b)

pārvaldības deklarācija, kas minēta 68. panta 1. punkta f) apakšpunktā, saskaņā ar XV pielikumā noteikto veidni;

| (c) | revīzijas atzinums, kas minēts 71. panta 3. punkta a) apakšpunktā, saskaņā ar XVI pielikumā noteikto veidni; |
| --- | --- |

(c)

revīzijas atzinums, kas minēts 71. panta 3. punkta a) apakšpunktā, saskaņā ar XVI pielikumā noteikto veidni;

| (d) | gada kontroles ziņojums, kas minēts 71. panta 3. punkta b) apakšpunktā, saskaņā ar XVII pielikumā noteikto veidni. |
| --- | --- |

(d)

gada kontroles ziņojums, kas minēts 71. panta 3. punkta b) apakšpunktā, saskaņā ar XVII pielikumā noteikto veidni.

2.   Pēc attiecīgās dalībvalsts paziņojuma Komisija var 1. punktā minēto termiņu izņēmuma kārtā pagarināt līdz 1. martam.

3.   Pārskatos katras prioritātes un, attiecīgā gadījumā, fonda un reģiona kategorijas līmenī iekļauj:

| (a) | attiecināmo izdevumu kopējo summu, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās un iekļauta galīgā maksājuma pieteikumā par attiecīgo grāmatvedības gadu, un atbilstīgā samaksātā vai maksājamā publiskā ieguldījuma kopējo summu; |
| --- | --- |

(a)

attiecināmo izdevumu kopējo summu, kas reģistrēta grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās un iekļauta galīgā maksājuma pieteikumā par attiecīgo grāmatvedības gadu, un atbilstīgā samaksātā vai maksājamā publiskā ieguldījuma kopējo summu;

| (b) | grāmatvedības gadā atsauktās summas; |
| --- | --- |

(b)

grāmatvedības gadā atsauktās summas;

| (c) | katram finanšu instrumentam samaksātā publiskā ieguldījuma summas; |
| --- | --- |

(c)

katram finanšu instrumentam samaksātā publiskā ieguldījuma summas;

| (d) | par katru prioritāti — paskaidrojumu par visām atšķirībām starp summām, kas deklarētas saskaņā ar a) apakšpunktu, un summām, kas deklarētas maksājuma pieteikumos tajā pašā grāmatvedības gadā. |
| --- | --- |

(d)

par katru prioritāti — paskaidrojumu par visām atšķirībām starp summām, kas deklarētas saskaņā ar a) apakšpunktu, un summām, kas deklarētas maksājuma pieteikumos tajā pašā grāmatvedības gadā.

4.   Pārskatus nepieņem, ja dalībvalstis nav veikušas korekcijas, kas vajadzīgas, lai līdz mazāk nekā 2 % samazinātu atlikušo risku, kas apdraud pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību.

5.   Dalībvalstis no pārskatiem jo īpaši atskaita:

| (a) | nepareizos izdevumus, par kuriem veiktas finanšu korekcijas saskaņā ar 97. pantu; |
| --- | --- |

(a)

nepareizos izdevumus, par kuriem veiktas finanšu korekcijas saskaņā ar 97. pantu;

| (b) | izdevumus, kuru likumība un pareizība tobrīd tiek vērtēta; |
| --- | --- |

(b)

izdevumus, kuru likumība un pareizība tobrīd tiek vērtēta;

| (c) | citas summas, kas nepieciešamas, lai līdz 2 % samazinātu pārskatos deklarēto izdevumu atlikušo kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

(c)

citas summas, kas nepieciešamas, lai līdz 2 % samazinātu pārskatos deklarēto izdevumu atlikušo kļūdu īpatsvaru.

Dalībvalsts pirmās daļas b) apakšpunktā minētos izdevumus var iekļaut maksājuma pieteikumā turpmākajos grāmatvedības gados, tiklīdz ir apstiprināta minēto izdevumu likumība un pareizība.

6.   Nepareizas summas, ko dalībvalsts konstatējusi pēc pārskatu iesniegšanas, tā, neskarot 98. pantu, var aizstāt, veicot atbilstīgās korekcijas pārskatos par grāmatvedības gadu, kurā kļūda ir konstatēta.

7.   Dalībvalsts kā daļu no apliecinājumu paketes pēdējā grāmatvedības gadā iesniedz galīgo veikuma ziņojumu, kas minēts 38. pantā, vai pēdējo gada īstenošanas ziņojumu attiecībā uz EJZF, AMIF, IDF un BMVI.

93. pants

Pārskatu izskatīšana

Komisija līdz tā gada 31. maijam, kas ir pēc grāmatvedības gada beigām, ja vien netiek piemērots 96. pants, pārliecinās, ka pārskati ir pilnīgi, precīzi un patiesi.

94. pants

Atlikuma aprēķināšana

1.   Nosakot no fondiem pieprasāmo summu par grāmatvedības gadu un no tā izrietošās korekcijas saistībā ar maksājumiem dalībvalstij, Komisija ņem vērā:

| (a) | summas 95. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajos pārskatos, kurām jāpiemēro līdzfinansējuma likme par katru prioritāti; |
| --- | --- |

(a)

summas 95. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajos pārskatos, kurām jāpiemēro līdzfinansējuma likme par katru prioritāti;

| (b) | attiecīgajā grāmatvedības gadā Komisijas veikto starpposma maksājumu kopējo summu. |
| --- | --- |

(b)

attiecīgajā grāmatvedības gadā Komisijas veikto starpposma maksājumu kopējo summu.

2.   Ja no kādas dalībvalsts ir atgūstama kāda summa, Komisija par to izdod iekasēšanas rīkojumu, kuru izpilda, ja vien iespējams, ar ieskaitu attiecībā pret summām, kas dalībvalstij pienākas saskaņā ar turpmākiem maksājumiem tai pašai programmai. Tāda atgūšana nav finanšu korekcija un nesamazina no fondiem piešķirto atbalstu programmai. Atgūtā summa ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas [177]. panta [3]. punktu.

95. pants

Pārskatu izskatīšanas procedūra

1.   Šīs regulas 96. pantā izklāstīto procedūru piemēro jebkurā no šādiem gadījumiem:

| (a) | revīzijas iestāde ar pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu saistītu iemeslu dēļ ir sniegusi revīzijas atzinumu ar iebildēm vai negatīvu revīzijas atzinumu; |
| --- | --- |

(a)

revīzijas iestāde ar pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu saistītu iemeslu dēļ ir sniegusi revīzijas atzinumu ar iebildēm vai negatīvu revīzijas atzinumu;

| (b) | Komisijai ir pierādījumi, kas liek apšaubīt, ka revīzijas atzinums bez iebildēm ir ticams. |
| --- | --- |

(b)

Komisijai ir pierādījumi, kas liek apšaubīt, ka revīzijas atzinums bez iebildēm ir ticams.

2.   Visos citos gadījumos Komisija saskaņā ar 94. pantu aprēķina no fondiem pieprasāmās summas un līdz 1. jūlijam veic attiecīgos maksājumus vai atgūšanu. Minētais maksājums vai atgūšana ir pārskatu akceptēšana.

96. pants

Ierunu procedūra pārskatu izskatīšanai

1.   Ja revīzijas iestāde ar pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu saistītu iemeslu dēļ ir sniegusi revīzijas atzinumu ar iebildēm, Komisija lūdz dalībvalsti viena mēneša laikā pārbaudīt pārskatus un atkārtoti iesniegt 92. panta 1. punktā minētos dokumentus.

Ja pirmajā daļā noteiktajā termiņā:

| (a) | sniegts revīzijas atzinums bez iebildēm, piemēro 94. pantu un Komisija divu mēnešu laikā izmaksā jebkuru papildus maksājamo summu vai veic atgūšanu; |
| --- | --- |

(a)

sniegts revīzijas atzinums bez iebildēm, piemēro 94. pantu un Komisija divu mēnešu laikā izmaksā jebkuru papildus maksājamo summu vai veic atgūšanu;

| (b) | revīzijas atzinums joprojām ir ar iebildēm vai dalībvalsts nav atkārtoti iesniegusi dokumentus, piemēro 2., 3. un 4. punktu. |
| --- | --- |

(b)

revīzijas atzinums joprojām ir ar iebildēm vai dalībvalsts nav atkārtoti iesniegusi dokumentus, piemēro 2., 3. un 4. punktu.

2.   Ja revīzijas atzinums ar pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu saistītu iemeslu dēļ joprojām ir ar iebildēm vai ja revīzijas atzinums joprojām nav ticams, Komisija informē dalībvalsti par summu, kas pieprasāma no fondiem par attiecīgo grāmatvedības gadu.

3.   Ja dalībvalsts viena mēneša laikā apstiprina šo summu, Komisija divu mēnešu laikā izmaksā jebkuru papildus maksājamo summu vai veic atgūšanu saskaņā ar 94. pantu.

4.   Ja dalībvalsts neapstiprina 2. punktā minēto summu, Komisija nosaka summu, kas pieprasāma no fondiem par attiecīgo grāmatvedības gadu. Šāda rīcība nav finanšu korekcija un nesamazina no fondiem piešķirto atbalstu programmai. Komisija divu mēnešu laikā izmaksā jebkuru papildus maksājamo summu vai veic atgūšanu saskaņā ar 94. pantu.

5.   Attiecībā uz pēdējo grāmatvedības gadu Komisija ne vēlāk kā divus mēnešus pēc dienas, kad akceptēts galīgais veikuma ziņojums, kā minēts 38. pantā, izmaksā vai atgūst kontu gada atlikumu programmām, kurām piešķirts atbalsts no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda.

III NODAĻA

Finanšu korekcijas

97. pants

Dalībvalstu veiktas finanšu korekcijas

1.   Dalībvalstis aizsargā Savienības budžetu un piemēro finanšu korekcijas, pilnībā vai daļēji anulējot atbalstu no fondiem darbībai vai programmai, ja Komisijai deklarētie izdevumi ir atzīti par nepareiziem.

2.   Finanšu korekcijas iegrāmato kontos par grāmatvedības gadu, kurā nolemts par atcelšanu.

3.   Anulēto atbalstu no fondiem dalībvalsts var atkārtoti izmantot attiecīgās programmas satvarā, tomēr to nedrīkst izmantot darbībai, kurai tika piemērota minētā korekcija, vai — gadījumā, kad finanšu korekcija piemērota sistēmiska pārkāpuma dēļ — nevienai darbībai, kuru ietekmējis sistēmiskais pārkāpums.

4.   Konkrētā fonda noteikumos, kas piemērojami EJZF, var paredzēt īpašu pamatu dalībvalstu veiktām finanšu korekcijām gadījumā, ja nav izpildīti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku piemērojamie noteikumi.

5.   Atkāpjoties no 1.–3. punkta, darbībās, kas ietver finanšu instrumentus, iemaksu, kas saskaņā ar šo pantu anulēta atsevišķa pārkāpuma rezultātā, var atkārtoti izmantot tajā pašā darbībā ar šādiem nosacījumiem:

| (a) | ja pārkāpums, kura rezultātā iemaksa anulēta, konstatēts galasaņēmēja līmenī, — tikai citiem galasaņēmējiem tā paša finanšu instrumenta satvarā; |
| --- | --- |

(a)

ja pārkāpums, kura rezultātā iemaksa anulēta, konstatēts galasaņēmēja līmenī, — tikai citiem galasaņēmējiem tā paša finanšu instrumenta satvarā;

| (b) | ja pārkāpums, kura rezultātā iemaksa anulēta, konstatēts tās struktūras līmenī, kas īsteno īpašo fondu, gadījumā, ja finanšu instruments tiek īstenots, izmantojot struktūru ar līdzdalības fondu, — tikai citām struktūrām, kas īsteno īpašos fondus. |
| --- | --- |

(b)

ja pārkāpums, kura rezultātā iemaksa anulēta, konstatēts tās struktūras līmenī, kas īsteno īpašo fondu, gadījumā, ja finanšu instruments tiek īstenots, izmantojot struktūru ar līdzdalības fondu, — tikai citām struktūrām, kas īsteno īpašos fondus.

Ja pārkāpums, kura rezultātā iemaksa anulēta, konstatēts tās struktūras līmenī, kas īsteno līdzdalības fondu, vai tās struktūras līmenī, kas īsteno īpašo fondu, gadījumā, ja finanšu instruments tiek īstenots, izmantojot struktūru bez līdzdalības fonda, anulēto iemaksu nevar atkārtoti izmantot tajā pašā darbībā.

Ja finanšu korekcija piemērota sistēmiska pārkāpuma dēļ, anulēto iemaksu nevar atkārtoti izmantot nevienai darbībai, kuru ietekmējis sistēmiskais pārkāpums.

6.   Struktūras, kas īsteno finanšu instrumentu, atlīdzina dalībvalstīm programmas iemaksas, ko ietekmējuši pārkāpumi, kopā ar procentiem un jebkuriem citiem ieņēmumiem, ko radījušas minētās iemaksas.

Struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, neatlīdzina dalībvalstīm pirmajā daļā minētās summas, ja minētās struktūras attiecībā uz konkrēto pārkāpumu pierāda, ka ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

| (a) | pārkāpums noticis galasaņēmēju līmenī vai — līdzdalības fonda gadījumā — to struktūru līmenī, kas īsteno īpašos fondus, vai galasaņēmēju līmenī; |
| --- | --- |

(a)

pārkāpums noticis galasaņēmēju līmenī vai — līdzdalības fonda gadījumā — to struktūru līmenī, kas īsteno īpašos fondus, vai galasaņēmēju līmenī;

| (b) | struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, savus pienākumus saistībā ar programmas iemaksām, ko ietekmējis pārkāpums, veikušas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un rīkojušās ar tādu profesionālo rūpību, pārredzamību un uzcītību, kādu gaida no profesionālas struktūras, kam ir pieredze finanšu instrumentu īstenošanā; |
| --- | --- |

(b)

struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, savus pienākumus saistībā ar programmas iemaksām, ko ietekmējis pārkāpums, veikušas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un rīkojušās ar tādu profesionālo rūpību, pārredzamību un uzcītību, kādu gaida no profesionālas struktūras, kam ir pieredze finanšu instrumentu īstenošanā;

| (c) | summas, ko ietekmējis pārkāpums, nebija iespējams atgūt, lai gan struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, ar pienācīgu uzcītību veikušas visus piemērojamos līgumiskos un juridiskos pasākumus. |
| --- | --- |

(c)

summas, ko ietekmējis pārkāpums, nebija iespējams atgūt, lai gan struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, ar pienācīgu uzcītību veikušas visus piemērojamos līgumiskos un juridiskos pasākumus.

98. pants

Komisijas veiktas finanšu korekcijas

1.   Komisija veic finanšu korekcijas, samazinot atbalstu no fondiem programmai, ja tā secina, ka:

| (a) | ir kāds būtisks trūkums, kas apdraud atbalstu, kurš no fondiem jau izmaksāts programmai; |
| --- | --- |

(a)

ir kāds būtisks trūkums, kas apdraud atbalstu, kurš no fondiem jau izmaksāts programmai;

| (b) | akceptētajos pārskatos iekļautie izdevumi ir nepareizi, bet dalībvalsts to nav konstatējusi un paziņojusi; |
| --- | --- |

(b)

akceptētajos pārskatos iekļautie izdevumi ir nepareizi, bet dalībvalsts to nav konstatējusi un paziņojusi;

| (c) | dalībvalsts nav izpildījusi 91. pantā noteiktos pienākumus, pirms Komisija sāk finanšu korekcijas procedūru. |
| --- | --- |

(c)

dalībvalsts nav izpildījusi 91. pantā noteiktos pienākumus, pirms Komisija sāk finanšu korekcijas procedūru.

Ja Komisija piemēro vienotas likmes vai ekstrapolētu finanšu korekciju, to veic saskaņā ar XXI pielikumu.

2.   Pirms pieņemt lēmumu par finanšu korekciju, Komisija informē attiecīgo dalībvalsti par saviem secinājumiem un dod dalībvalstij iespēju divu mēnešu laikā iesniegt apsvērumus.

3.   Ja dalībvalsts nepiekrīt Komisijas secinājumiem, Komisija uzaicina dalībvalsti uz uzklausīšanu, lai nodrošinātu, ka ir pieejama visa informācija un apsvērumi, kas vajadzīgi, lai pamatotu Komisijas secinājumus par finanšu korekcijas piemērošanu.

4.   Komisija lēmumu par finanšu korekciju pieņem ar īstenošanas aktu 12 mēnešu laikā pēc uzklausīšanas vai Komisijas pieprasītās papildu informācijas iesniegšanas.

Kad Komisija pieņem lēmumu par finanšu korekciju, tā ņem vērā visu iesniegto informāciju un apsvērumus.

Ja dalībvalsts pirms 1. punktā minētā lēmuma pieņemšanas piekrīt finanšu korekcijai 1. punkta a) un c) apakšpunktā minētajos gadījumos, dalībvalsts var atkārtoti izmantot attiecīgās summas. Šī iespēja neattiecas uz finanšu korekciju 1. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos.

5.   Konkrētā fonda noteikumos, kas piemērojami EJZF, var paredzēt īpašu pamatu Komisijas veiktām finanšu korekcijām gadījumā, ja nav izpildīti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku piemērojamie noteikumi.

IV NODAĻA

Saistību atcelšana

99. pants

Saistību atcelšanas principi un noteikumi

1.   Komisija atceļ saistības attiecībā uz jebkuru programmas summu, kura līdz 26.

  31
  . decembrim otrajā

  trešajā
  kalendārajā gadā pēc budžeta saistību gada nav izmantota priekšfinansējumam saskaņā ar 84. pantu vai par kuru nav iesniegts maksājuma pieteikums saskaņā ar 85. un 86. pantu, par 2021.–2026. gadu. [Gr. 323]

2.   Summa, kas izmantojama priekšfinansējumam vai par kuru iesniedzami maksājuma pieteikumi līdz 1. punktā noteiktajam termiņam, attiecībā uz budžeta saistībām par 2021. gadu ir 60 % no minētajām saistībām. Lai aprēķinātu attiecīgās summas, katra gada budžeta saistībām par 2022.–2025. gadu pieskaita 10 % no 2021. gada budžeta saistībām.
  [Gr. 324]

3.   Saistību daļu, kas joprojām pastāv 2029.

  2030
  . gada 31. decembrī, atceļ, ja 38. panta 1. punktā noteiktajā termiņā Komisijai nav iesniegta apliecinājumu pakete un galīgais veikuma ziņojums par programmām, kurām piešķirts atbalsts no ESF+, ERAF un Kohēzijas fonda. [Gr. 325]

100. pants

Saistību atcelšanas noteikumu izņēmumi

1.   Summu, uz ko attiecas saistību atcelšana, samazina par summām, kas ir līdzvērtīgas tai budžeta saistību daļai, attiecībā uz kuru:

| (a) | darbības ir apturētas ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir atliekoša iedarbība; vai |
| --- | --- |

(a)

darbības ir apturētas ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir atliekoša iedarbība; vai

| (b) | nav bijis iespējams sagatavot maksājuma pieteikumu tādu nepārvaramas varas apstākļu dēļ, kas būtiski ietekmē visas programmas vai tās daļas īstenošanu. |
| --- | --- |

(b)

nav bijis iespējams sagatavot maksājuma pieteikumu tādu nepārvaramas varas apstākļu dēļ, kas būtiski ietekmē visas programmas vai tās daļas īstenošanu.

| (ba) | nav bijis iespējams laikus sagatavot maksājuma pieteikumu, jo Savienības līmenī kavējās fondu tiesiskās un administratīvās sistēmas izveide 2021.–2027. gadam. [Gr. 326] |
| --- | --- |

(ba)

nav bijis iespējams laikus sagatavot maksājuma pieteikumu, jo Savienības līmenī kavējās fondu tiesiskās un administratīvās sistēmas izveide 2021.–2027. gadam. [Gr. 326]

Valsts iestādes, kas atsaucas uz nepārvaramas varas apstākļiem, pierāda nepārvaramas varas apstākļu tiešo ietekmi uz visas programmas vai tās daļas īstenošanu.

2.   Dalībvalsts līdz 31. janvārim nosūta Komisijai informāciju par 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem izņēmumiem attiecībā uz summu, kas deklarējama līdz 26. decembrim.

101. pants

Saistību atcelšanas procedūra

1.   Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas ir tās rīcībā 31. janvārī, informē dalībvalsti par atceļamo saistību summu, kas izriet no minētās informācijas.

2.   Dalībvalstij atvēlēts viens mēnesis, kura

  atvēlēti divi mēneši
  ,
  kuru
  laikā tā var apstiprināt atceļamo saistību summu vai iesniegt apsvērumus. [Gr. 327]

3.   Dalībvalsts līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai pārskatītu finansēšanas plānu, kurā par attiecīgo kalendāro gadu norādīta samazinātā atbalsta summa vienā vai vairākās programmas prioritātēs. Programmām, kurām piešķirts atbalsts no vairākiem fondiem, atbalsta summu no katra fonda samazina proporcionāli summām, uz ko attiecas saistību atcelšana un kas nav izmantotas attiecīgajā kalendārajā gadā.

Ja pārskatīts finansēšanas plāns netiek iesniegts, Komisija pārskata finansēšanas plānu, samazinot iemaksu no fondiem attiecīgajā kalendārajā gadā. Minēto samazinājumu katrai prioritātei piemēro proporcionāli summām, uz ko attiecas saistību atcelšana un kas nav izmantotas attiecīgajā kalendārajā gadā.

4.   Komisija ne vēlāk kā 31. oktobrī groza lēmumu, ar ko apstiprināta programma.

VIII SADAĻA

FINANŠU SHĒMA

102. pants

Atbalsta ģeogrāfiskā darbības joma attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”

1.   ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonds atbalsta mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” visos reģionos, kuri atbilst tās kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 2. līmenim (“NUTS 2. līmeņa reģioni”), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1059/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 868/2014.

  2016
  /
  2066
  . [Gr. 328]

2.   Resursus no ERAF un ESF+ mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” sadala starp šādām trim NUTS 2. līmeņa reģionu kategorijām:

| (a) | mazāk attīstīti reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 75 % no vidējā IKP ES-27 valstīs (“mazāk attīstīti reģioni”); |
| --- | --- |

(a)

mazāk attīstīti reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 75 % no vidējā IKP ES-27 valstīs (“mazāk attīstīti reģioni”);

| (b) | pārejas reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 100 % no vidējā IKP ES-27 valstīs (“pārejas reģioni”); |
| --- | --- |

(b)

pārejas reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 100 % no vidējā IKP ES-27 valstīs (“pārejas reģioni”);

| (c) | vairāk attīstīti reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir vairāk nekā 100 % no vidējā IKP ES-27 valstīs (“vairāk attīstīti reģioni”). |
| --- | --- |

(c)

vairāk attīstīti reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir vairāk nekā 100 % no vidējā IKP ES-27 valstīs (“vairāk attīstīti reģioni”).

Reģionus iekļauj kādā no trim reģionu kategorijām, pamatojoties uz to, kāds ir katra reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju, izteikts kā pirktspējas līmenis (“PSL”) un aprēķināts, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par 2014.–2016. gadu, attiecībā pret vidējo IKP ES-27 valstīs tajā pašā pārskata periodā.

3.   Kohēzijas fonda atbalstu sniedz dalībvalstīm, kurās NKI uz vienu iedzīvotāju, izteikts kā PSL un aprēķināts, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par 2014.–2016. gadu, ir mazāks nekā 90 % no vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju ES-27 valstīs tajā pašā pārskata periodā.

4.   Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu, kurā iekļauj to reģionu sarakstu, kas atbilst kādas kategorijas kritērijiem no trīs reģionu kategorijām, un to dalībvalstu sarakstu, kas atbilst 3. punkta kritērijiem. Minētais saraksts ir spēkā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

103. pants

Ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai paredzētie resursi

1.   Ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai paredzētie resursi, kas pieejami budžeta saistībām laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, ir 330 624 388 630 
  378 097 000 000
   EUR 2018. gada cenās. [Gr. 329]

Lai veiktu plānošanu un sekojošu iekļaušanu Savienības budžetā, minēto summu indeksē par 2 % gadā.

2.   Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu, ar ko nosaka kopējo resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” katrā reģionu kategorijā kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu saskaņā ar XXII pielikumā noteikto metodiku.
  Minimālajam kopējam piešķīrumam no fondiem valsts līmenī vajadzētu būt 76 % no katrai dalībvalstij vai reģionam 2014.–2020. gadam piešķirtā budžeta. [Gr. 330]

Lēmumā arī nosaka kopējo resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg).

Neskarot dalībvalstu valsts piešķīrumus, finansējums reģioniem, kuru kategorija 2021.–2027. gada periodam ir pazemināta, tiek saglabāts 2014.–2020. gada piešķīrumu līmenī. [Gr. 429]

Tā kā kohēzijas finansējums ir īpaši svarīgs pārrobežu un transnacionālajai sadarbībai un tālākajiem reģioniem, šāda finansējuma atbalsttiesīguma kritērijiem nevajadzētu būt nelabvēlīgākiem kā 2014.–2020. gada periodā un vajadzētu nodrošināt maksimālu pastāvošo programmu pēctecību. [Gr. 331]

3.   No kopējiem resursiem, no kuriem atskaitīts uz EISI pārnesamais atbalsts, kas minēts 104. panta 4. punktā, 0,35 % atvēl tehniskajai palīdzībai, ko sniedz pēc Komisijas iniciatīvas.

104. pants

Mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) paredzētie resursi

1.   Mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” paredzētie resursi ir 97,5 
  97
  % no kopējiem resursiem, (t. i., kopā 322 194 388 630 
  366 754 000 000
  EUR), un to

  (2018. gada cenās
  )
  . No šīs summas 5 900 000 000 EUR no ESF+ resursiem piešķir Garantijai bērniem. Atlikušās summas — 360 854 000 000 EUR (2018. gada cenās) —
  sadalījums ir šāds: [Gr. 332]

| (a) | 61,6 % (t. i., kopā 198 621 593 157 
  222 453 894 000
  EUR) — mazāk attīstītiem reģioniem; [Gr. 333] |
| --- | --- |

(a)

61,6 % (t. i., kopā 198 621 593 157 
  222 453 894 000
  EUR) — mazāk attīstītiem reģioniem; [Gr. 333]

| (b) | 14,3 % (t. i., kopā 45 934 516 595 
  51 446 129 000
  EUR) — pārejas reģioniem; [Gr. 334] |
| --- | --- |

(b)

14,3 % (t. i., kopā 45 934 516 595 
  51 446 129 000
  EUR) — pārejas reģioniem; [Gr. 334]

| (c) | 10,8 % (t. i., kopā 34 842 689 000 
  39 023 410 000
  EUR) — vairāk attīstītiem reģioniem; [Gr. 335] |
| --- | --- |

(c)

10,8 % (t. i., kopā 34 842 689 000 
  39 023 410 000
  EUR) — vairāk attīstītiem reģioniem; [Gr. 335]

| (d) | 12,8 % (t. i., kopā 41 348 556 877 
  46 309 907 000
  EUR) — dalībvalstīm, kurām piešķir atbalstu no Kohēzijas fonda; [Gr. 336] |
| --- | --- |

(d)

12,8 % (t. i., kopā 41 348 556 877 
  46 309 907 000
  EUR) — dalībvalstīm, kurām piešķir atbalstu no Kohēzijas fonda; [Gr. 336]

| (e) | 0,4 % (t. i., kopā 1 447 034 001 
  1 620 660 000
  EUR) kā papildu finansējums LESD 349. pantā norādītajiem tālākajiem reģioniem un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kas atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem. [Gr. 337] |
| --- | --- |

(e)

0,4 % (t. i., kopā 1 447 034 001 
  1 620 660 000
  EUR) kā papildu finansējums LESD 349. pantā norādītajiem tālākajiem reģioniem un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kas atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem. [Gr. 337]

2.   Komisija 2024. gadā tehniskajā korekcijā 2025. gadam saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) [[...] (DFS regula)] [6]. pantu pārskata kopējos piešķīrumus atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” katrā dalībvalstī 2025.–2027. gadā.

Komisija, veicot šo pārskatīšanu, piemēro XXII pielikumā izklāstīto piešķiršanas metodi, pamatojoties uz tobrīd pieejamiem jaunākajiem statistikas datiem.

Pēc tehniskās korekcijas veikšanas Komisija groza 103. panta 2. punktā minēto īstenošanas aktu, nosakot pārskatītu gada sadalījumu.

3.   To resursu summa,

  Resursi
  , kas
  pieejami
  ESF+, pieejami atbilstīgi

  ir 28,8 % no resursiem
  mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”ir 88 646 194 590 
  (t. i.
  ,
  105 686 000 000
  EUR
  2018. gada cenās). Tas neietver finansējumu nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai vai veselības sadaļai. [Gr. 338]

Šā panta 1. punkta e) apakšpunktā minētais papildu finansējums tālākajiem reģioniem, kas piešķirts ESF+, ir 376 928 934 
  atbilst 0,4 % no pirmajā daļā minētajiem resursiem (t. i., 424 296 054
   EUR
  2018. gada cenās)
  . [Gr. 339]

4.   No Kohēzijas fonda uz EISI pārvietojamā atbalsta apmērs ir 10 000 000 000

  4 000 000 000
   EUR
  2018. gada cenās
  . To, izsludinot īpašus uzaicinājumus saskaņā ar Regulu (ES) [jaunās EISI regulas numurs], izmanto transporta infrastruktūras projektiem
  , ņemot vērā dalībvalstu un reģionu infrastruktūras investīciju vajadzības,
  tikai tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda. [Gr. 340]

Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka summu, kura no Kohēzijas fonda piešķīruma katrai dalībvalstij pārvietojama uz EISI un kuras apmēru nosaka proporcionāli par visu laikposmu.

Kohēzijas fonda piešķīrumu katrai dalībvalstij samazina par attiecīgo summu.

Gada apropriācijas, kas atbilst pirmajā daļā minētajam atbalstam no Kohēzijas fonda, ieraksta EISI attiecīgajās budžeta pozīcijās par 2021. gadu.

30 % resursu, kas pārvietoti uz EISI, tūlīt pēc pārvietošanas ir pieejami visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, transporta infrastruktūras projektu finansēšanai saskaņā ar Regulu (ES) [

  jaunā EISI regula
  ]. [Gr. 341]

Uz īpašajiem uzaicinājumiem, kas minēti pirmajā daļā, attiecas transporta nozarei piemērojamie noteikumi saskaņā ar Regulu (ES) [jaunā EISI regula]. Līdz 2023. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu. attiecībā uz 70 % resursu, kas pārvietoti uz EISI.
  [Gr. 342]

No 2024. gada 1. janvāra resursus, kas pārvietoti uz EISI un nav piešķirti transporta infrastruktūras projektam, dara pieejamus visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, transporta infrastruktūras projektu finansēšanai saskaņā ar Regulu (ES) [jaunā EISI regula].

5.   No resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, 500 000 000 EUR

  560 000 000 EUR 2018. gada cenās
  piešķir Eiropas pilsētiniciatīvai Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā. [Gr. 343]

6.   No ESF+ resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, 175 000 000 EUR

  196 000 000 EUR 2018. gada cenās
  piešķir
  transnacionālajai
  sadarbībai inovatīvu risinājumu atbalstam tiešā vai netiešā pārvaldībā. [Gr. 344]

7.   Mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) paredzētie resursi ir 2,5 
  3
  % no kopējiem resursiem, kas pieejami budžeta saistībām no fondiem 2021.–2027. gada laikposmam (t. i., kopā 8 430 000 000 
  11 343 000 000
  EUR
  2018. gada cenās
  ). [Gr. 345]

105. pants

Resursu pārvietojamība

1.   Komisija var apstiprināt priekšlikumu, ko dalībvalsts iesniegusi partnerības nolīguma vai vidusposma pārskatīšanas kontekstā un ar ko ierosina pārvietot:

| (a) | ne vairāk kā 15 
  5
   % no kopējiem piešķīrumiem, kas paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, uz pārejas reģioniem vai vairāk attīstītiem reģioniem un no pārejas reģioniem uz vairāk attīstītiem reģioniem; [Gr. 346] |
| --- | --- |

(a)

ne vairāk kā 15 
  5
   % no kopējiem piešķīrumiem, kas paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, uz pārejas reģioniem vai vairāk attīstītiem reģioniem un no pārejas reģioniem uz vairāk attīstītiem reģioniem; [Gr. 346]

| (b) | no piešķīrumiem, kas paredzēti vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem, uz mazāk attīstītiem reģioniem. |
| --- | --- |

(b)

no piešķīrumiem, kas paredzēti vairāk attīstītiem reģioniem vai pārejas reģioniem, uz mazāk attīstītiem reģioniem.

2.   Kopējie piešķīrumi katrai dalībvalstij attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), nav pārvietojami starp minētajiem mērķiem.

106. pants

Līdzfinansējuma likmju noteikšana

1.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi un maksimālo summu atbalstam no fondiem katrai prioritātei.

2.   Komisijas lēmumā katrai prioritātei nosaka to, vai prioritātei paredzētā līdzfinansējuma likme ir piemērojama kādam no šādiem elementiem:

| (a) | kopējais ieguldījums, tostarp valsts un publiskais ieguldījums; |
| --- | --- |

(a)

kopējais ieguldījums, tostarp valsts un publiskais ieguldījums;

| (b) | publiskais ieguldījums. |
| --- | --- |

(b)

publiskais ieguldījums.

3.   Līdzfinansējuma likme mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” katras prioritātes līmenī nepārsniedz:

| (a) | 70 
  85
  % mazāk attīstītiem reģioniem; [Gr. 347] |
| --- | --- |

(a)

70 
  85
  % mazāk attīstītiem reģioniem; [Gr. 347]

| (b) | 55 
  65
  % pārejas reģioniem; [Gr. 348] |
| --- | --- |

(b)

55 
  65
  % pārejas reģioniem; [Gr. 348]

| (c) | 40 
  50
  % vairāk attīstītiem reģioniem. [Gr. 349 un 447] |
| --- | --- |

(c)

40 
  50
  % vairāk attīstītiem reģioniem. [Gr. 349 un 447]

Līdzfinansējuma likmes, kas noteiktas a) apakšpunktā, attiecas arī uz tālākiem

  tālākajiem reģioniem un papildu piešķīrumiem tālākajiem
  reģioniem. [Gr. 350]

Līdzfinansējuma likme Kohēzijas fondam katras prioritātes līmenī nepārsniedz 70 
  85
  %. [Gr. 351]

ESF+ regulā
  pienācīgi pamatotos gadījumos
  var noteikt augstākas līdzfinansējuma likmes
  līdz 90 %
  prioritātēm, ar ko atbalsta inovatīvas darbības saskaņā ar minētās regulas [14

  13
  ]. pantu
  un [4. panta 1. punkta x)] un [xi)] apakšpunktu, kā arī programmām, kas risina materiālās nenodrošinātības problēmu saskaņā ar [9]. pantu, vai jauniešu bezdarba jautājumu saskaņā ar [10]. pantu, atbalsta Eiropas Garantiju bērniem saskaņā ar [10.a] pantu un transnacionālo sadarbību saskaņā ar [11.b] pantu
  . [Gr. 352]

4.   Līdzfinansējuma likme Interreg programmām nepārsniedz 70 
  85
  %. [Gr. 353]

ETS regulā var noteikt augstākas līdzfinansējuma likmes ārējām pārrobežu sadarbības programmām saskaņā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg).

4.a
     
  Pienācīgi pamatotā gadījumā dalībvalstis var pieprasīt papildu elastību saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta pašreizējo regulējumu attiecībā uz publiskiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko publiskā pārvalde atbalsta ar investīciju līdzfinansēšanu Eiropas strukturālo un investīciju fondu ietvaros. Komisija rūpīgi izvērtē attiecīgo pieprasījumu, kad tā nosaka fiskālo korekciju saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo vai korektīvo daļu, un rīkojas veidā, kas atspoguļo investīciju stratēģisko nozīmi. [Gr. 453]

5.   Tehniskās palīdzības pasākumus, ko īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā, var finansēt 100 % apmērā.

IX SADAĻA

PILNVARU DELEĢĒŠANA, ĪSTENOŠANAS, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

I NODAĻA

Pilnvaru deleģēšana un īstenošanas noteikumi

107. pants

Pilnvaru deleģēšana

Komisija ir

  tiek
  pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 108. pantu, lai grozītu šīs regulas pielikumus nolūkā tos pielāgot nebūtisku šīs regulas elementu izmaiņām, kas notiek plānošanas periodā, izņemot III, IV, X un XXII pielikumu.
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 108. pantu, lai grozītu un šai regulai pielāgotu 6. panta 3. punktā minēto Deleģēto regulu (ES) 204/2014. [Gr. 354]

108. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt
  6. panta 3. punktā,
  63. panta 10. punktā, 73. panta 4. punktā, 88. panta 4. punktā, 89. panta 4. punktā un 107. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas
  līdz 2027. gada 31. decembrim
  . [Gr. 355]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  6. panta 3. punktā,
  63. panta 10. punktā, 73. panta 4. punktā, 88. panta 4. punktā, un 89. panta
  4
  . punktā
  un 107. pantā
  minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 356]

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīlis Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar
  6. panta 3. punktu,
  63. panta 10. punktu, 73. panta 4. punktu, 88. panta 4. punktu, 89. panta 4. punktu un 107. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 357]

109. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

II NODAĻA

Pārejas un nobeiguma noteikumi

110. pants

Pārejas noteikumi

Regulu (EK) Nr. 1303/2013 vai jebkuru citu tiesību aktu, kas piemērojams 2014.–2020. gada plānošanas periodā, turpina piemērot programmām un darbībām, kurām minētajā periodā piešķirts atbalsts no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda
  , ELFLA
  un EJZF.

111. pants

Nosacījumi attiecībā uz pakāpeniski īstenojamām darbībām

1.   Vadošā iestāde var turpināt darbību atlasi tādu darbību otrajam posmam, kas atlasītas atbalsta saņemšanai un sāktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1303/2013, ar nosacījumu, ka ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

| (a) | darbībai, kas atlasīta atbalsta saņemšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1303/2013, ir divi posmi, kuri ir nošķirami no finansiālā viedokļa un kuriem ir atsevišķas revīzijas takas; |
| --- | --- |

(a)

darbībai, kas atlasīta atbalsta saņemšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1303/2013, ir divi posmi, kuri ir nošķirami no finansiālā viedokļa un kuriem ir atsevišķas revīzijas takas;

| (b) | darbības kopējās izmaksas pārsniedz 10 miljonus EUR; |
| --- | --- |

(b)

darbības kopējās izmaksas pārsniedz 10 miljonus EUR;

| (c) | izdevumi, kas iekļauti maksājuma pieteikumā attiecībā uz pirmo posmu, nav iekļauti nekādos maksājuma pieteikumos attiecībā uz otro posmu; |
| --- | --- |

(c)

izdevumi, kas iekļauti maksājuma pieteikumā attiecībā uz pirmo posmu, nav iekļauti nekādos maksājuma pieteikumos attiecībā uz otro posmu;

| (d) | darbības otrais posms atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir tiesīgs pretendēt uz atbalstu no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda saskaņā ar šīs regulas vai konkrētu fondu regulu noteikumiem; |
| --- | --- |

(d)

darbības otrais posms atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir tiesīgs pretendēt uz atbalstu no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda saskaņā ar šīs regulas vai konkrētu fondu regulu noteikumiem;

| (e) | dalībvalsts noslēguma īstenošanas ziņojumā, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1303/2013 141. pantu, apņemas plānošanas periodā pabeigt un nodot ekspluatācijā darbības otro un noslēguma posmu. |
| --- | --- |

(e)

dalībvalsts noslēguma īstenošanas ziņojumā, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1303/2013 141. pantu, apņemas plānošanas periodā pabeigt un nodot ekspluatācijā darbības otro un noslēguma posmu.

2.   Šīs regulas noteikumus piemēro darbības otrajam posmam.

112. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 83. lpp.

1

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 41. lpp.

2

(3)  OV C 17, 14.1.2019., 1. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta nostāja.

4

(5)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

5

(6)  Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

6

(7)  [Regula par enerģētikas savienības pārvaldību un ar ko groza Direktīvu 94/22/EK, Direktīvu 98/70/EK, Direktīvu 2009/31/EK, Regulu (EK) Nr. 663/2009, Regulu (EK) Nr. 715/2009, Direktīvu 2009/73/EK, Padomes Direktīvu 2009/119/EK, Direktīvu 2010/31/ES, Direktīvu 2012/27/ES, Direktīvu 2013/30/ES un Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 un atceļ Regulu (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 – 2016/0375 (COD)].

7

(8)  Regula (ES) [...] par īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), ko atbalsta no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (OV L [...], [...], [...]. lpp.).

8

Interreg

(9)  OV L 123, 12.5.2016., 13. lpp.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

11

OLAF

(12)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

12

(13)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

13

(14)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

14

EPPO

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

16

NUTS

(17)  Komisijas 2014. 
  2016
  . gada 8. augusta

  21
  .
  novembra
  Regula (ES) Nr. 868/2014,

  2066
  /
  2016
  , ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 241, 13.8.2014.,

  322
  ,
  29
  .
  11
  .
  2016
  ., 1. lpp.).

17

2014.

2016

8. augusta

21

novembra

868/2014,

2066

2016

NUTS

241, 13.8.2014.,

322

29

11

2016

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes [...] Regula (ES) [...] par [EISI] (OV L [...], [...], [...]. lpp.).

18

(19)  
  Komisijas 7. ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Mans reģions, mana Eiropa, mūsu nākotne: 7. ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju” (COM(2017)0583, 2017. gada 9. oktobris).

19

Komisijas 7. ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Mans reģions, mana Eiropa, mūsu nākotne: 7. ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju” (COM(2017)0583, 2017. gada 9. oktobris).

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

21

(22)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

22

(23)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

23

(24)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

24

(25)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

25

(26)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

26

(27)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

27

(28)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

28

(29)  

  OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.

29

OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.

(30)  

  OV L 352, 24.12.2013., 9. lpp.

30

OV L 352, 24.12.2013., 9. lpp.

(31)  

  OV L 190, 28.6.2014., 45. lpp.

31

OV L 190, 28.6.2014., 45. lpp.

(32)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1082/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.).

33

(34)  [Regula (ES) Nr. [...] par [...] (OV L [...], [...], [...]. lpp).]

34

(35)  Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

36

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

37

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

(38)  Padomes Regula (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 53, 23.2.2002.).

38

Padomes Regula (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 53, 23.2.2002.).

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

39

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

(40)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

40

Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

(41)  Komisijas 2017. gada 6. februāra Īstenošanas regula (ES) 2017/218 par Savienības zvejas flotes reģistru (OV L 34, 9.2.2017., 9. lpp.).

41

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.).

42

(43)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.)

43

(44)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

44

(45)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

45

(46)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/52/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 124, 25.4.2014., 1. lpp.).

46

(47)  Padomes Regula (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.).

47

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

48

I PIELIKUMS

Dimensijas un kodi, kas attiecas uz ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda intervences veidiem – 17. panta 5. punkts

1. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ INTERVENCES JOMAS DIMENSIJU

| | INTERVENCES JOMA | Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai | Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu vides mērķu sasniegšanai |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. POLITIKAS MĒRĶIS. VIEDĀKA EIROPA, VEICINOT INOVATĪVAS UN VIEDAS EKONOMISKĀS PĀRMAIŅAS |
| 001 | Investīcijas tādu mikrouzņēmumu pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju [Gr. 359] | 0 % | 0 % |
| 002 | Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju [Gr. 360] | 0 % | 0 % |
| 003 | Investīcijas tādu publisko pētniecības centru un augstākās izglītības pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām | 0 % | 0 % |
| 004 | Investīcijas tādu mikrouzņēmumu nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju [Gr. 361] | 0 % | 0 % |
| 005 | Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju [Gr. 362] | 0 % | 0 % |
| 006 | Investīcijas tādu publisko pētniecības centru un augstākās izglītības nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām | 0 % | 0 % |
| 007 | Mikrouzņēmumu pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana (rūpnieciskā pētniecība, eksperimentālā izstrāde, priekšizpēte) | 0 % | 0 % |
| 008 | Mazo un vidējo uzņēmumu pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana | 0 % | 0 % |
| 009 | Publisko pētniecības centru, augstākās izglītības un kompetences centru pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana (rūpnieciskā pētniecība, eksperimentālā izstrāde, priekšizpēte) | 0 % | 0 % |
| 010 | MVU digitalizācija (tostarp e-komercija, e-darījumi un uzņēmējdarbības procesi tīklā, digitālās inovācijas centri, “dzīvās laboratorijas”, tīmekļa uzņēmēji un IKT jaunuzņēmumi, B2B) | 0 % | 0 % |
| 011 | Valsts pārvaldes IKT risinājumi, e-pakalpojumi, lietotnes | 0 % | 0 % |
| 012 | Digitālajām prasmēm un digitālai iekļaušanai paredzēti IT pakalpojumi un lietotnes | 0 % | 0 % |
| 013 | E-veselības pakalpojumi un lietotnes (tostarp e-aprūpe, lietu internets fiziskām aktivitātēm un interaktīvai automatizētai dzīvesvidei) | 0 % | 0 % |
| 014 | MVU uzņēmējdarbības infrastruktūra (tostarp rūpniecības parki un zonas) | 0 % | 0 % |
| 015 | MVU uzņēmējdarbības attīstība un internacionalizācija | 0 % | 0 % |
| 016 | Prasmju attīstīšana pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai | 0 % | 0 % |
| 017 | Uzlaboti atbalsta pakalpojumi MVU un MVU grupām (tostarp vadības, tirgvedības, dizaina pakalpojumi) | 0 % | 0 % |
| 018 | Inkubācija, atbalsts jaunu uzņēmumu izdalīšanai no jau esošiem uzņēmumiem, jaunu uzņēmumu atdalīšanai no jau esošiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem | 0 % | 0 % |
| 019 | Atbalsts inovāciju kopām un uzņēmējdarbības tīkliem, kas lielāko labumu sniedz MVU | 0 % | 0 % |
| 020 | Inovācijas procesi MVU (uz procesu, organizāciju, tirgvedību, līdzradīšanu, lietotājiem un pieprasījumu balstīta inovācija) | 0 % | 0 % |
| 021 | Tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, pētniecības centriem un augstākās izglītības nozari | 0 % | 0 % |
| 022 | Pētniecības un inovācijas procesi, tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, kas pievēršas zemu oglekļa emisiju ekonomikai, noturībai pret klimata pārmaiņām un pielāgojas tām | 100 % | 40 % |
| 023 | Pētniecības un inovācijas procesi, tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, kas pievēršas aprites ekonomikai | 40 % | 100 % |
| 2. POLITIKAS MĒRĶIS. ZAĻĀKA EIROPA AR ZEMĀM OGLEKĻA EMISIJĀM, VEICINOT TĪRU UN TAISNĪGU ENERĢĒTIKAS PĀRKĀRTOŠANU, “ZAĻAS” UN “ZILAS” INVESTĪCIJAS, APRITES EKONOMIKU, PIELĀGOŠANOS KLIMATA PĀRMAIŅĀM UN RISKU NOVĒRŠANU UN PĀRVALDĪBU |
| 024 | Energoefektivitāte un paraugprojekti MVU un atbalsta pasākumi | 100 % | 40 % |
| 025 | Esošu mājokļu renovēšana energoefektivitātes uzlabošanai, paraugprojekti un atbalsta pasākumi | 100 % | 40 % |
| 026 | Publiskās infrastruktūras renovēšana energoefektivitātes uzlabošanai, paraugprojekti un atbalsta pasākumi | 100 % | 40 % |
| 027 | Atbalsts uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus, kuri sekmē mazoglekļa ekonomiku un klimatnoturību | 100 % | 40 % |
| 028 | Atjaunojamie energoresursi: vējš | 100 % | 40 % |
| 029 | Atjaunojamie energoresursi: saule | 100 % | 40 % |
| 030 | Atjaunojamie energoresursi: biomasa | 100 % | 40 % |
| 031 | Atjaunojamie energoresursi: jūra | 100 % | 40 % |
| 032 | Citu atjaunojamo energoresursu enerģija (tostarp ģeotermālā enerģija) | 100 % | 40 % |
| 033 | Viedas enerģijas sadales sistēmas vidējos uz zemsprieguma līmeņos (tostarp viedtīkli un IKT sistēmas) un ar tām saistītās krātuves | 100 % | 40 % |
| 034 | Augstas efektivitātes koģenerācija, centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde | 100 % | 40 % |
| 035 | Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: plūdi
  un zemes nogruvumi
  (tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras) [Gr. 363] | 100 % | 100 % |
| 036 | Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: ugunsgrēki (tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras) | 100 % | 100 % |
| 037 | Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: citi, piemēram, vētras un sausums (tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras) | 100 % | 100 % |
| 038 | Ar klimatu nesaistītu dabas risku (piemēram, zemestrīču) un ar cilvēku darbību saistītu risku (piemēram, tehnoloģisku negadījumu) novēršana un pārvaldība, tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras | 0 % | 100 % |
| 039 | Ūdens nodrošināšana cilvēku patēriņam (iegūšanas, apstrādes, uzglabāšanas un sadales infrastruktūra, efektivitātes pasākumi, dzeramā ūdens piegāde) | 0 % | 100 % |
| 040 | Ūdens resursu apsaimniekošana un ūdens resursu saglabāšana (tostarp upju baseinu apsaimniekošana, konkrēti pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, atkalizmantošana, noplūdes mazināšana) | 40 % | 100 % |
| 041 | Notekūdeņu savākšana un attīrīšana | 0 % | 100 % |
| 042 | Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: novēršanas, apjoma samazināšanas, šķirošanas, reciklēšanas pasākumi | 0 % | 100 % |
| 043 | Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: mehāniski bioloģiskā apstrāde, termiskā apstrāde | 0 % | 100 %
  [Gr. 364] |
| 044 | Komerciālo, rūpniecisko un bīstamo atkritumu apsaimniekošana | 0 % | 100 % |
| 045 | Reciklētu materiālu kā izejvielu izmantošanas veicināšana | 0 % | 100 % |
| 046 | Rūpniecībā izmantotās un piesārņotās zemes rehabilitācija | 0 % | 100 % |
| 047 | Atbalsts videi draudzīgiem ražošanas procesiem un resursu efektivitātei MVU | 40 % | 40 % |
| 048 | Gaisa kvalitātes uzlabošanas un trokšņa mazināšanas pasākumi | 40 % | 100 % |
| 049 | Natura 2000 teritoriju aizsardzība, atjaunošana un ilgtspējīga izmantošana | 40 % | 100 % |
| 050 | Dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, zaļā infrastruktūra | 40 % | 100 % |
| 3. POLITIKAS MĒRĶIS. CIEŠĀK SAVIENOTA EIROPA, UZLABOJOT MOBILITĀTI UN REĢIONĀLO IKT SAVIENOTĪBU |
| 051 | IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (pamattīkls/atvilces maršrutēšanas tīkls) | 0 % | 0 % |
| 052 | IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (daudzdzīvokļu ēkās – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kuras veiktspēja ir vienāda ar ierīkotu optiskās šķiedras kabeli līdz sadales punktam apkalpojamajā vietā) | 0 % | 0 % |
| 053 | IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (atsevišķās mājās vai uzņēmumu telpās – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kuras veiktspēja ir vienāda ar ierīkotu optiskās šķiedras kabeli līdz sadales punktam apkalpojamajā vietā) | 0 % | 0 % |
| 054 | IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (modernākiem bezvadu sakariem – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kuras veiktspēja ir vienāda ar ierīkotu optiskās šķiedras kabeli līdz bāzes stacijai) | 0 % | 0 % |
| 055 | IKT: cita veida IKT infrastruktūra (tostarp lielapjoma datorresursi/iekārtas, datu centri, sensori un citas bezvadu iekārtas) | 0 % | 0 % |
| 056 | Tikko uzbūvētas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T pamattīkls [Gr. 365] | 0 % | 0 % |
| 057 | Tikko uzbūvētas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls [Gr. 366] | 0 % | 0 % |
| 058 | Tikko uzbūvēti TEN-T ceļu tīkla sekundārie ceļu posmi un mezgli | 0 % | 0 % |
| 059 | Citi tikko uzbūvēti valsts, reģionālie un vietējās piekļuves ceļi | 0 % | 0 % |
| 060 | Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T pamattīkls [Gr. 367] | 0 % | 0 % |
| 061 | Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls [Gr. 368] | 0 % | 0 % |
| 062 | Citi rekonstruēti vai uzlaboti ceļi (automaģistrāles, valsts, reģionālie vai vietējie ceļi) | 0 % | 0 % |
| 063 | Transporta digitalizācija: ceļš | 40 % | 0 % |
| 064 | Tikko uzbūvēti dzelzceļi – TEN-T pamattīkls | 100 % | 40 % |
| 065 | Tikko uzbūvēti dzelzceļi – TEN-T visaptverošais tīkls | 100 % | 40 % |
| 066 | Citi tikko uzbūvēti dzelzceļi | 100 % | 40 % |
| 067 | Rekonstruēti vai uzlaboti dzelzceļi – TEN-T pamattīkls | 0 % | 40 % |
| 068 | Rekonstruēti vai uzlaboti dzelzceļi – TEN-T visaptverošais tīkls | 0 % | 40 % |
| 069 | Citi rekonstruēti vai uzlaboti dzelzceļi | 0 % | 40 % |
| 070 | Transporta digitalizācija: dzelzceļš | 40 % | 0 % |
| 071 | Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS) | 0 % | 40 % |
| 072 | Mobilie sliežu aktīvi | 40 % | 40 % |
| 073 | Tīra pilsētas transporta infrastruktūra | 100 % | 40 % |
| 074 | Tīrs pilsētas transporta ritošais sastāvs | 100 % | 40 % |
| 075 | Riteņbraukšanas infrastruktūra | 100 % | 100 % |
| 076 | Pilsētas transporta digitalizācija | 40 % | 0 % |
| 077 | Alternatīvo degvielu infrastruktūra | 100 % | 40 % |
| 078 | Multimodālie pārvadājumi (TEN-T) | 40 % | 40 % |
| 079 | Multimodālie pārvadājumi (ārpus pilsētas) | 40 % | 40 % |
| 080 | Jūras ostas (TEN-T) | 40 % | 0 % |
| 081 | Citas jūras ostas | 40 % | 0 % |
| 082 | Iekšzemes ūdensceļi un ostas (TEN-T) | 40 % | 0 % |
| 083 | Iekšzemes ūdensceļi un ostas (reģionālas un vietējas nozīmes) | 40 % | 0 % |
| 084 | Transporta digitalizācija: citi transporta veidi | 40 % | 0 % |
| 4. POLITIKAS MĒRĶIS. SOCIĀLĀKA EIROPA, ĪSTENOJOT EIROPAS SOCIĀLO TIESĪBU PĪLĀRU |
| 085 | Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes infrastruktūra | 0 % | 0 % |
| 086 | Pamatizglītības un vidējās izglītības infrastruktūra | 0 % | 0 % |
| 087 | Terciārās izglītība infrastruktūra | 0 % | 0 % |
| 088 | Profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības infrastruktūra | 0 % | 0 % |
| 089 | Mājokļu infrastruktūra migrantiem, bēgļiem un personām, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās | 0 % | 0 % |
| 090 | Mājokļu infrastruktūra (personām, kas nav migranti, bēgļi un personas, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās) | 0 % | 0 % |
| 091 | Cita sociālā infrastruktūra, kas veicina sociālo iekļaušanu kopienā | 0 % | 0 % |
| 092 | Veselības aprūpes infrastruktūra | 0 % | 0 % |
| 093 | Veselības aprūpes iekārtas | 0 % | 0 % |
| 094 | Veselības aprūpes mobilie aktīvi | 0 % | 0 % |
| 095 | Digitalizācija veselības aprūpē | 0 % | 0 % |
| 096 | Pagaidu uzņemšanas infrastruktūra migrantiem, bēgļiem un personām, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās | 0 % | 0 % |
| 097 | Pasākumi nodarbinātības pieejamības uzlabošanai | 0 % | 0 % |
| 098 | Pasākumi, kas paredzēti, lai veicinātu ilgstošu bezdarbnieku piekļuvi nodarbinātībai | 0 % | 0 % |
| 099 | Īpašs atbalsts jaunatnes nodarbinātībai un jauniešu sociāli ekonomiskai integrācijai | 0 % | 0 % |
| 100 | Atbalsts pašnodarbinātībai un jaunu uzņēmumu dibināšanai | 0 % | 0 % |
| 101 | Atbalsts sociālajai ekonomikai un sociālajiem uzņēmumiem | 0 % | 0 % |
| 102 | Pasākumi darba tirgus iestāžu modernizēšanai un nostiprināšanai un pakalpojumi, lai novērtētu un prognozētu nepieciešamās prasmes un lai nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību | 0 % | 0 % |
| 103 | Atbalsts atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un pārmaiņām darba tirgū | 0 % | 0 % |
| 104 | Atbalsts darbaspēka mobilitātei | 0 % | 0 % |
| 105 | Pasākumi sieviešu līdzdalības darba tirgū veicināšanai un dzimuma segregācijas mazināšanai darba tirgū | 0 % | 0 % |
| 106 | Pasākumi, kas veicina darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuve bērnu aprūpes pakalpojumiem un apgādājamu personu aprūpei | 0 % | 0 % |
| 107 | Tādi pasākumi veselīgai un labi pielāgotai darba videi, kas mazina veselības riskus, tostarp fizisko aktivitāšu veicināšana | 0 % | 0 % |
| 108 | Atbalsts digitālo prasmju attīstīšanai | 0 % | 0 % |
| 109 | Atbalsts, ar ko veicina darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām | 0 % | 0 % |
| 110 | Pasākumi, kas veicina aktīvas un veselīgas vecumdienas | 0 % | 0 % |
| 111 | Atbalsts agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 112 | Atbalsts pamatizglītībai un vidējai izglītībai (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 113 | Atbalsts terciārajai izglītībai (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 114 | Atbalsts pieaugušo izglītībai (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 115 | Pasākumi, kas veicina vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību sabiedrībā | 0 % | 0 % |
| 116 | Iespējas cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, integrēties un atkal iekļauties darba tirgū | 0 % | 0 % |
| 117 | Pasākumi, kas uzlabo marginalizētu grupu, piemēram, romu piekļuvi izglītībai, nodarbinātībai un veicina to sociālo iekļaušanu | 0 % | 0 % |
| 118 | Atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, kas strādā ar marginalizētām kopienām, piemēram, romiem | 0 % | 0 % |
| 119 | Konkrētas darbības, kas paredzētas, lai palielinātu trešo valstu valstspiederīgo dalību nodarbinātībā | 0 % | 0 % |
| 120 | Pasākumi trešo valstu valstspiederīgo sociālajai integrācijai | 0 % | 0 % |
| 121 | Pasākumi, ar ko uzlabo vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem | 0 % | 0 % |
| 122 | Pasākumi, ar ko uzlabo pakalpojumus, kas nodrošina aprūpi ģimenes apstākļos un vietējā kopienā | 0 % | 0 % |
| 123 | Pasākumi, ar ko uzlabo veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 124 | Pasākumi, ar ko uzlabo piekļuvi ilgtermiņa aprūpei (izņemot infrastruktūru) | 0 % | 0 % |
| 125 | Pasākumi, ar ko modernizē sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicinot piekļuvi sociālajai aizsardzībai | 0 % | 0 % |
| 126 | Nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu personu, tostarp vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālās integrēšanas veicināšana | 0 % | 0 % |
| 127 | Materiālās nenodrošinātības risināšana, sniedzot pārtikas un/vai materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp atbalsta pasāk | 0 % | 0 % |
| 5. POLITIKAS MĒRĶIS. IEDZĪVOTĀJIEM TUVĀKA EIROPA, AR VIETĒJO INICIATĪVU PALĪDZĪBU VEICINOT PILSĒTU, LAUKU UN PIEKRASTES TERITORIJU ILGTSPĒJĪGU UN INTEGRĒTU ATTĪSTĪBU
   (1) |
| 128 | Publisko tūrisma objektu un vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un saistīti tūrisma pakalpojumi [Gr. 369] | 0 % | 0 % |
| 129 | Kultūras mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un kultūras pakalpojumi | 0 % | 0 % |
| 130 | Dabas mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un ekotūrisms
  , izņemot Natura 2000 teritorijas [Gr. 370] | 0 % | 100 % |
| 131 | Publisku vietu fiziska atjaunošana un drošība | 0 % | 0 % |
| CITI KODI, KAS SAISTĪTI AR 1. – 5. POLITIKAS MĒRĶI |
| 132 | Ar fondu īstenošanu saistīto programmu iestāžu un struktūru spēju uzlabošana | 0 % | 0 % |
| 133 | Sadarbības uzlabošana ar partneriem dalībvalstī un aiz tās robežām | 0 % | 0 % |
| 134 | Starpfondu finansējums saskaņā ar ERAF (atbalsts ESF-tipa darbībām, kas vajadzīgas, lai īstenotu ERAF darbības daļu, un kas ir tieši saistītas ar to) | 0 % | 0 % |
| 135 | Publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju uzlabošana, lai īstenotu teritoriālās sadarbības projektus un iniciatīvas pārrobežu, transnacionālā, jūrlietu un starpreģionālā kontekstā | 0 % | 0 % |
| 136 | Tālākie reģioni: visu tādu papildizmaksu kompensēšana, kas radušās saistībā ar nepietiekamu pieejamību un teritoriālo fragmentāciju | 0 % | 0 % |
| 137 | Tālākie reģioni: konkrēta darbība, kas vērsta uz tādu papildizmaksu kompensēšanu, kas radušās saistībā ar tirgus faktoru apjomu | 0 % | 0 % |
| 138 | Tālākie reģioni: atbalsts tādu papildizmaksu kompensēšanai, kas radušās saistībā ar klimatiskajiem apstākļiem un reljefa problēmām | 40 % | 40 % |
| 139 | Tālākie reģioni: lidostas | 0 % | 0 % |
| TEHNISKĀ PALĪDZĪBA |
| 140 | Informācija un sakari | 0 % | 0 % |
| 141 | Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole | 0 % | 0 % |
| 142 | Novērtēšana un pētījumi, datu vākšana | 0 % | 0 % |
| 143 | Dalībvalstu iestāžu, atbalsta saņēmēju un attiecīgo partneru spēju stiprināšana | 0 % | 0 % |

INTERVENCES JOMA

Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu vides mērķu sasniegšanai

1. POLITIKAS MĒRĶIS. VIEDĀKA EIROPA, VEICINOT INOVATĪVAS UN VIEDAS EKONOMISKĀS PĀRMAIŅAS

001

Investīcijas tādu mikrouzņēmumu pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju [Gr. 359]

0 %

0 %

002

Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju [Gr. 360]

0 %

0 %

003

Investīcijas tādu publisko pētniecības centru un augstākās izglītības pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

0 %

0 %

004

Investīcijas tādu mikrouzņēmumu nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju [Gr. 361]

0 %

0 %

005

Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju [Gr. 362]

0 %

0 %

006

Investīcijas tādu publisko pētniecības centru un augstākās izglītības nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

0 %

0 %

007

Mikrouzņēmumu pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana (rūpnieciskā pētniecība, eksperimentālā izstrāde, priekšizpēte)

0 %

0 %

008

Mazo un vidējo uzņēmumu pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana

0 %

0 %

009

Publisko pētniecības centru, augstākās izglītības un kompetences centru pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tīklošana (rūpnieciskā pētniecība, eksperimentālā izstrāde, priekšizpēte)

0 %

0 %

010

MVU digitalizācija (tostarp e-komercija, e-darījumi un uzņēmējdarbības procesi tīklā, digitālās inovācijas centri, “dzīvās laboratorijas”, tīmekļa uzņēmēji un IKT jaunuzņēmumi, B2B)

0 %

0 %

011

Valsts pārvaldes IKT risinājumi, e-pakalpojumi, lietotnes

0 %

0 %

012

Digitālajām prasmēm un digitālai iekļaušanai paredzēti IT pakalpojumi un lietotnes

0 %

0 %

013

E-veselības pakalpojumi un lietotnes (tostarp e-aprūpe, lietu internets fiziskām aktivitātēm un interaktīvai automatizētai dzīvesvidei)

0 %

0 %

014

MVU uzņēmējdarbības infrastruktūra (tostarp rūpniecības parki un zonas)

0 %

0 %

015

MVU uzņēmējdarbības attīstība un internacionalizācija

0 %

0 %

016

Prasmju attīstīšana pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai

0 %

0 %

017

Uzlaboti atbalsta pakalpojumi MVU un MVU grupām (tostarp vadības, tirgvedības, dizaina pakalpojumi)

0 %

0 %

018

Inkubācija, atbalsts jaunu uzņēmumu izdalīšanai no jau esošiem uzņēmumiem, jaunu uzņēmumu atdalīšanai no jau esošiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem

0 %

0 %

019

Atbalsts inovāciju kopām un uzņēmējdarbības tīkliem, kas lielāko labumu sniedz MVU

0 %

0 %

020

Inovācijas procesi MVU (uz procesu, organizāciju, tirgvedību, līdzradīšanu, lietotājiem un pieprasījumu balstīta inovācija)

0 %

0 %

021

Tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, pētniecības centriem un augstākās izglītības nozari

0 %

0 %

022

Pētniecības un inovācijas procesi, tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, kas pievēršas zemu oglekļa emisiju ekonomikai, noturībai pret klimata pārmaiņām un pielāgojas tām

100 %

40 %

023

Pētniecības un inovācijas procesi, tehnoloģiju nodošana un sadarbība starp uzņēmumiem, kas pievēršas aprites ekonomikai

40 %

100 %

2. POLITIKAS MĒRĶIS. ZAĻĀKA EIROPA AR ZEMĀM OGLEKĻA EMISIJĀM, VEICINOT TĪRU UN TAISNĪGU ENERĢĒTIKAS PĀRKĀRTOŠANU, “ZAĻAS” UN “ZILAS” INVESTĪCIJAS, APRITES EKONOMIKU, PIELĀGOŠANOS KLIMATA PĀRMAIŅĀM UN RISKU NOVĒRŠANU UN PĀRVALDĪBU

024

Energoefektivitāte un paraugprojekti MVU un atbalsta pasākumi

100 %

40 %

025

Esošu mājokļu renovēšana energoefektivitātes uzlabošanai, paraugprojekti un atbalsta pasākumi

100 %

40 %

026

Publiskās infrastruktūras renovēšana energoefektivitātes uzlabošanai, paraugprojekti un atbalsta pasākumi

100 %

40 %

027

Atbalsts uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus, kuri sekmē mazoglekļa ekonomiku un klimatnoturību

100 %

40 %

028

Atjaunojamie energoresursi: vējš

100 %

40 %

029

Atjaunojamie energoresursi: saule

100 %

40 %

030

Atjaunojamie energoresursi: biomasa

100 %

40 %

031

Atjaunojamie energoresursi: jūra

100 %

40 %

032

Citu atjaunojamo energoresursu enerģija (tostarp ģeotermālā enerģija)

100 %

40 %

033

Viedas enerģijas sadales sistēmas vidējos uz zemsprieguma līmeņos (tostarp viedtīkli un IKT sistēmas) un ar tām saistītās krātuves

100 %

40 %

034

Augstas efektivitātes koģenerācija, centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde

100 %

40 %

035

Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: plūdi
  un zemes nogruvumi
  (tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras) [Gr. 363]

100 %

100 %

036

Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: ugunsgrēki (tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras)

100 %

100 %

037

Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: citi, piemēram, vētras un sausums (tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras)

100 %

100 %

038

Ar klimatu nesaistītu dabas risku (piemēram, zemestrīču) un ar cilvēku darbību saistītu risku (piemēram, tehnoloģisku negadījumu) novēršana un pārvaldība, tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras

0 %

100 %

039

Ūdens nodrošināšana cilvēku patēriņam (iegūšanas, apstrādes, uzglabāšanas un sadales infrastruktūra, efektivitātes pasākumi, dzeramā ūdens piegāde)

0 %

100 %

040

Ūdens resursu apsaimniekošana un ūdens resursu saglabāšana (tostarp upju baseinu apsaimniekošana, konkrēti pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, atkalizmantošana, noplūdes mazināšana)

40 %

100 %

041

Notekūdeņu savākšana un attīrīšana

0 %

100 %

042

Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: novēršanas, apjoma samazināšanas, šķirošanas, reciklēšanas pasākumi

0 %

100 %

043

Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: mehāniski bioloģiskā apstrāde, termiskā apstrāde

0 %

100 %
  [Gr. 364]

044

Komerciālo, rūpniecisko un bīstamo atkritumu apsaimniekošana

0 %

100 %

045

Reciklētu materiālu kā izejvielu izmantošanas veicināšana

0 %

100 %

046

Rūpniecībā izmantotās un piesārņotās zemes rehabilitācija

0 %

100 %

047

Atbalsts videi draudzīgiem ražošanas procesiem un resursu efektivitātei MVU

40 %

40 %

048

Gaisa kvalitātes uzlabošanas un trokšņa mazināšanas pasākumi

40 %

100 %

049

Natura 2000 teritoriju aizsardzība, atjaunošana un ilgtspējīga izmantošana

40 %

100 %

050

Dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, zaļā infrastruktūra

40 %

100 %

3. POLITIKAS MĒRĶIS. CIEŠĀK SAVIENOTA EIROPA, UZLABOJOT MOBILITĀTI UN REĢIONĀLO IKT SAVIENOTĪBU

051

IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (pamattīkls/atvilces maršrutēšanas tīkls)

0 %

0 %

052

IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (daudzdzīvokļu ēkās – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kuras veiktspēja ir vienāda ar ierīkotu optiskās šķiedras kabeli līdz sadales punktam apkalpojamajā vietā)

0 %

0 %

053

IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (atsevišķās mājās vai uzņēmumu telpās – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kuras veiktspēja ir vienāda ar ierīkotu optiskās šķiedras kabeli līdz sadales punktam apkalpojamajā vietā)

0 %

0 %

054

IKT: ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkls (modernākiem bezvadu sakariem – piekļuve/vietējā abonentlīnija, kuras veiktspēja ir vienāda ar ierīkotu optiskās šķiedras kabeli līdz bāzes stacijai)

0 %

0 %

055

IKT: cita veida IKT infrastruktūra (tostarp lielapjoma datorresursi/iekārtas, datu centri, sensori un citas bezvadu iekārtas)

0 %

0 %

056

Tikko uzbūvētas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T pamattīkls [Gr. 365]

0 %

0 %

057

Tikko uzbūvētas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls [Gr. 366]

0 %

0 %

058

Tikko uzbūvēti TEN-T ceļu tīkla sekundārie ceļu posmi un mezgli

0 %

0 %

059

Citi tikko uzbūvēti valsts, reģionālie un vietējās piekļuves ceļi

0 %

0 %

060

Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T pamattīkls [Gr. 367]

0 %

0 %

061

Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls [Gr. 368]

0 %

0 %

062

Citi rekonstruēti vai uzlaboti ceļi (automaģistrāles, valsts, reģionālie vai vietējie ceļi)

0 %

0 %

063

Transporta digitalizācija: ceļš

40 %

0 %

064

Tikko uzbūvēti dzelzceļi – TEN-T pamattīkls

100 %

40 %

065

Tikko uzbūvēti dzelzceļi – TEN-T visaptverošais tīkls

100 %

40 %

066

Citi tikko uzbūvēti dzelzceļi

100 %

40 %

067

Rekonstruēti vai uzlaboti dzelzceļi – TEN-T pamattīkls

0 %

40 %

068

Rekonstruēti vai uzlaboti dzelzceļi – TEN-T visaptverošais tīkls

0 %

40 %

069

Citi rekonstruēti vai uzlaboti dzelzceļi

0 %

40 %

070

Transporta digitalizācija: dzelzceļš

40 %

0 %

071

Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS)

0 %

40 %

072

Mobilie sliežu aktīvi

40 %

40 %

073

Tīra pilsētas transporta infrastruktūra

100 %

40 %

074

Tīrs pilsētas transporta ritošais sastāvs

100 %

40 %

075

Riteņbraukšanas infrastruktūra

100 %

100 %

076

Pilsētas transporta digitalizācija

40 %

0 %

077

Alternatīvo degvielu infrastruktūra

100 %

40 %

078

Multimodālie pārvadājumi (TEN-T)

40 %

40 %

079

Multimodālie pārvadājumi (ārpus pilsētas)

40 %

40 %

080

Jūras ostas (TEN-T)

40 %

0 %

081

Citas jūras ostas

40 %

0 %

082

Iekšzemes ūdensceļi un ostas (TEN-T)

40 %

0 %

083

Iekšzemes ūdensceļi un ostas (reģionālas un vietējas nozīmes)

40 %

0 %

084

Transporta digitalizācija: citi transporta veidi

40 %

0 %

4. POLITIKAS MĒRĶIS. SOCIĀLĀKA EIROPA, ĪSTENOJOT EIROPAS SOCIĀLO TIESĪBU PĪLĀRU

085

Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes infrastruktūra

0 %

0 %

086

Pamatizglītības un vidējās izglītības infrastruktūra

0 %

0 %

087

Terciārās izglītība infrastruktūra

0 %

0 %

088

Profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības infrastruktūra

0 %

0 %

089

Mājokļu infrastruktūra migrantiem, bēgļiem un personām, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās

0 %

0 %

090

Mājokļu infrastruktūra (personām, kas nav migranti, bēgļi un personas, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās)

0 %

0 %

091

Cita sociālā infrastruktūra, kas veicina sociālo iekļaušanu kopienā

0 %

0 %

092

Veselības aprūpes infrastruktūra

0 %

0 %

093

Veselības aprūpes iekārtas

0 %

0 %

094

Veselības aprūpes mobilie aktīvi

0 %

0 %

095

Digitalizācija veselības aprūpē

0 %

0 %

096

Pagaidu uzņemšanas infrastruktūra migrantiem, bēgļiem un personām, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība vai kuras uz tādu piesakās

0 %

0 %

097

Pasākumi nodarbinātības pieejamības uzlabošanai

0 %

0 %

098

Pasākumi, kas paredzēti, lai veicinātu ilgstošu bezdarbnieku piekļuvi nodarbinātībai

0 %

0 %

099

Īpašs atbalsts jaunatnes nodarbinātībai un jauniešu sociāli ekonomiskai integrācijai

0 %

0 %

100

Atbalsts pašnodarbinātībai un jaunu uzņēmumu dibināšanai

0 %

0 %

101

Atbalsts sociālajai ekonomikai un sociālajiem uzņēmumiem

0 %

0 %

102

Pasākumi darba tirgus iestāžu modernizēšanai un nostiprināšanai un pakalpojumi, lai novērtētu un prognozētu nepieciešamās prasmes un lai nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību

0 %

0 %

103

Atbalsts atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un pārmaiņām darba tirgū

0 %

0 %

104

Atbalsts darbaspēka mobilitātei

0 %

0 %

105

Pasākumi sieviešu līdzdalības darba tirgū veicināšanai un dzimuma segregācijas mazināšanai darba tirgū

0 %

0 %

106

Pasākumi, kas veicina darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuve bērnu aprūpes pakalpojumiem un apgādājamu personu aprūpei

0 %

0 %

107

Tādi pasākumi veselīgai un labi pielāgotai darba videi, kas mazina veselības riskus, tostarp fizisko aktivitāšu veicināšana

0 %

0 %

108

Atbalsts digitālo prasmju attīstīšanai

0 %

0 %

109

Atbalsts, ar ko veicina darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām

0 %

0 %

110

Pasākumi, kas veicina aktīvas un veselīgas vecumdienas

0 %

0 %

111

Atbalsts agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

112

Atbalsts pamatizglītībai un vidējai izglītībai (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

113

Atbalsts terciārajai izglītībai (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

114

Atbalsts pieaugušo izglītībai (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

115

Pasākumi, kas veicina vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību sabiedrībā

0 %

0 %

116

Iespējas cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, integrēties un atkal iekļauties darba tirgū

0 %

0 %

117

Pasākumi, kas uzlabo marginalizētu grupu, piemēram, romu piekļuvi izglītībai, nodarbinātībai un veicina to sociālo iekļaušanu

0 %

0 %

118

Atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, kas strādā ar marginalizētām kopienām, piemēram, romiem

0 %

0 %

119

Konkrētas darbības, kas paredzētas, lai palielinātu trešo valstu valstspiederīgo dalību nodarbinātībā

0 %

0 %

120

Pasākumi trešo valstu valstspiederīgo sociālajai integrācijai

0 %

0 %

121

Pasākumi, ar ko uzlabo vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem

0 %

0 %

122

Pasākumi, ar ko uzlabo pakalpojumus, kas nodrošina aprūpi ģimenes apstākļos un vietējā kopienā

0 %

0 %

123

Pasākumi, ar ko uzlabo veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

124

Pasākumi, ar ko uzlabo piekļuvi ilgtermiņa aprūpei (izņemot infrastruktūru)

0 %

0 %

125

Pasākumi, ar ko modernizē sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicinot piekļuvi sociālajai aizsardzībai

0 %

0 %

126

Nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu personu, tostarp vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālās integrēšanas veicināšana

0 %

0 %

127

Materiālās nenodrošinātības risināšana, sniedzot pārtikas un/vai materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp atbalsta pasāk

0 %

0 %

5. POLITIKAS MĒRĶIS. IEDZĪVOTĀJIEM TUVĀKA EIROPA, AR VIETĒJO INICIATĪVU PALĪDZĪBU VEICINOT PILSĒTU, LAUKU UN PIEKRASTES TERITORIJU ILGTSPĒJĪGU UN INTEGRĒTU ATTĪSTĪBU
   (1)

128

Publisko tūrisma objektu un vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un saistīti tūrisma pakalpojumi [Gr. 369]

0 %

0 %

129

Kultūras mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un kultūras pakalpojumi

0 %

0 %

130

Dabas mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un ekotūrisms
  , izņemot Natura 2000 teritorijas [Gr. 370]

0 %

100 %

131

Publisku vietu fiziska atjaunošana un drošība

0 %

0 %

CITI KODI, KAS SAISTĪTI AR 1. – 5. POLITIKAS MĒRĶI

132

Ar fondu īstenošanu saistīto programmu iestāžu un struktūru spēju uzlabošana

0 %

0 %

133

Sadarbības uzlabošana ar partneriem dalībvalstī un aiz tās robežām

0 %

0 %

134

Starpfondu finansējums saskaņā ar ERAF (atbalsts ESF-tipa darbībām, kas vajadzīgas, lai īstenotu ERAF darbības daļu, un kas ir tieši saistītas ar to)

0 %

0 %

135

Publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju uzlabošana, lai īstenotu teritoriālās sadarbības projektus un iniciatīvas pārrobežu, transnacionālā, jūrlietu un starpreģionālā kontekstā

0 %

0 %

136

Tālākie reģioni: visu tādu papildizmaksu kompensēšana, kas radušās saistībā ar nepietiekamu pieejamību un teritoriālo fragmentāciju

0 %

0 %

137

Tālākie reģioni: konkrēta darbība, kas vērsta uz tādu papildizmaksu kompensēšanu, kas radušās saistībā ar tirgus faktoru apjomu

0 %

0 %

138

Tālākie reģioni: atbalsts tādu papildizmaksu kompensēšanai, kas radušās saistībā ar klimatiskajiem apstākļiem un reljefa problēmām

40 %

40 %

139

Tālākie reģioni: lidostas

0 %

0 %

TEHNISKĀ PALĪDZĪBA

140

Informācija un sakari

0 %

0 %

141

Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole

0 %

0 %

142

Novērtēšana un pētījumi, datu vākšana

0 %

0 %

143

Dalībvalstu iestāžu, atbalsta saņēmēju un attiecīgo partneru spēju stiprināšana

0 %

0 %

2. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ FINANSĒŠANAS DIMENSIJAS VEIDU

| FINANSĒŠANAS VEIDS |
| --- |
| 01 | Dotācija |
| 02 | Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: kapitāls vai kvazikapitāls |
| 03 | Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: aizdevums |
| 04 | Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: garantijas |
| 05 | Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: papildu atbalsts |
| 06 | Balva |

FINANSĒŠANAS VEIDS

01

Dotācija

02

Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: kapitāls vai kvazikapitāls

03

Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: aizdevums

04

Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: garantijas

05

Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: papildu atbalsts

06

Balva

3. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ TERITORIĀLĀ ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMA UN TERITORIĀLĀ ASPEKTA DIMENSIJU

| TERITORIĀLAIS ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMS UN TERITORIĀLAIS ASPEKTS |
| --- |
| INTEGRĒTIE TERITORIĀLIE IEGULDĪJUMI (ITI) | ITI, kas koncentrējas uz ilgtspējīgu pilsētattīstību |
| 11 | Pilsētu rajoni | x |
| 12 | Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas [Gr. 371] | x |
| 13 | Funkcionālās pilsētu teritorijas | x |
| 14 | Kalnu apvidi | |
| 15 | Salas un piekrastes teritorijas | |
| 16 | Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali [Gr. 372] | |
| 17 | Cita veida mērķteritorijas | |
| SABIEDRĪBAS VIRZĪTA VIETĒJĀ ATTĪSTĪBA (SVVA) | SVVA, kas koncentrējas uz ilgtspējīgu pilsētattīstību |
| 21 | Pilsētu rajoni | x |
| 22 | Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas [Gr. 373] | x |
| 23 | Funkcionālās pilsētu teritorijas | x |
| 24 | Kalnu apvidi | |
| 25 | Salas un piekrastes teritorijas | |
| 26 | Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali [Gr. 374] | |
| 27 | Cita veida mērķteritorijas | |
| CITA VEIDA TERITORIĀLAIS INSTRUMENTS SASKAŅĀ AR 5. POLITIKAS MĒRĶI | Cita veida teritoriālais instruments, kas koncentrējas uz ilgtspējīgu pilsētattīstību |
| 31 | Pilsētu rajoni | x |
| 32 | Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas [Gr. 375] | x |
| 33 | Funkcionālās pilsētu teritorijas | x |
| 34 | Kalnu apvidi | |
| 35 | Salas un piekrastes teritorijas | |
| 36 | Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali [Gr. 376] | |
| 37 | Cita veida mērķteritorijas | |
| CITAS PIEEJAS
   (2) |
| 41 | Pilsētu rajoni |
| 42 | Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas |
| 43 | Funkcionālās pilsētu teritorijas |
| 44 | Kalnu apvidi |
| 45 | Salas un piekrastes teritorijas |
| 46 | Mazapdzīvoti apgabali |
| 47 | Cita veida mērķteritorijas |
| 48 | Bez teritoriālā mērķa |

TERITORIĀLAIS ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMS UN TERITORIĀLAIS ASPEKTS

INTEGRĒTIE TERITORIĀLIE IEGULDĪJUMI (ITI)

ITI, kas koncentrējas uz ilgtspējīgu pilsētattīstību

11

Pilsētu rajoni

x

12

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas [Gr. 371]

x

13

Funkcionālās pilsētu teritorijas

x

14

Kalnu apvidi

15

Salas un piekrastes teritorijas

16

Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali [Gr. 372]

17

Cita veida mērķteritorijas

SABIEDRĪBAS VIRZĪTA VIETĒJĀ ATTĪSTĪBA (SVVA)

SVVA, kas koncentrējas uz ilgtspējīgu pilsētattīstību

21

Pilsētu rajoni

x

22

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas [Gr. 373]

x

23

Funkcionālās pilsētu teritorijas

x

24

Kalnu apvidi

25

Salas un piekrastes teritorijas

26

Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali [Gr. 374]

27

Cita veida mērķteritorijas

CITA VEIDA TERITORIĀLAIS INSTRUMENTS SASKAŅĀ AR 5. POLITIKAS MĒRĶI

Cita veida teritoriālais instruments, kas koncentrējas uz ilgtspējīgu pilsētattīstību

31

Pilsētu rajoni

x

32

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas [Gr. 375]

x

33

Funkcionālās pilsētu teritorijas

x

34

Kalnu apvidi

35

Salas un piekrastes teritorijas

36

Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali [Gr. 376]

37

Cita veida mērķteritorijas

CITAS PIEEJAS
   (2)

41

Pilsētu rajoni

42

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas

43

Funkcionālās pilsētu teritorijas

44

Kalnu apvidi

45

Salas un piekrastes teritorijas

46

Mazapdzīvoti apgabali

47

Cita veida mērķteritorijas

48

Bez teritoriālā mērķa

4. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS DIMENSIJU

| SAIMNIECISKĀ DARBĪBA |
| --- |
| 01 | Lauksaimniecība un mežsaimniecība |
| 02 | Zivsaimniecība |
| 03 | Akvakultūra |
| 04 | Citi zilās ekonomikas sektori |
| 05 | Pārtikas produktu un dzērienu ražošana |
| 06 | Tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu ražošana |
| 07 | Transportlīdzekļu ražošana |
| 08 | Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana |
| 09 | Citas neminētas rūpniecības nozares |
| 10 | Būvniecība |
| 11 | Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| 12 | Elektroenerģija, gāze, siltumapgāde, karstā ūdens nodrošināšana un gaisa kondicionēšana |
| 13 | Ūdensapgāde, notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošana un sanācija |
| 14 | Transports un uzglabāšana |
| 15 | Informācijas un sakaru pasākumi, tostarp telesakari |
| 16 | Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība |
| 17 | Izmitināšana

  Tūrisma, izmitināšanas
  un ēdināšanas pakalpojumi

  pakalpojumu darbības [Gr. 377] |
| 18 | Finanšu un apdrošināšanas darbības |
| 19 | Darbības ar nekustamo īpašumu, noma un darījumi |
| 20 | Valsts pārvalde |
| 21 | Izglītība |
| 22 | Veselības aizsardzība |
| 23 | Sociālā aprūpe, komunālie, sociālie un personiskie pakalpojumi |
| 24 | Ar vidi saistītas darbības |
| 25 | Māksla, izklaide, radošās nozares un atpūta |
| 26 | Citi neminēti pakalpojumi |

SAIMNIECISKĀ DARBĪBA

01

Lauksaimniecība un mežsaimniecība

02

Zivsaimniecība

03

Akvakultūra

04

Citi zilās ekonomikas sektori

05

Pārtikas produktu un dzērienu ražošana

06

Tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu ražošana

07

Transportlīdzekļu ražošana

08

Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana

09

Citas neminētas rūpniecības nozares

10

Būvniecība

11

Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

12

Elektroenerģija, gāze, siltumapgāde, karstā ūdens nodrošināšana un gaisa kondicionēšana

13

Ūdensapgāde, notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošana un sanācija

14

Transports un uzglabāšana

15

Informācijas un sakaru pasākumi, tostarp telesakari

16

Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība

17

Izmitināšana

  Tūrisma, izmitināšanas
  un ēdināšanas pakalpojumi

  pakalpojumu darbības [Gr. 377]

18

Finanšu un apdrošināšanas darbības

19

Darbības ar nekustamo īpašumu, noma un darījumi

20

Valsts pārvalde

21

Izglītība

22

Veselības aizsardzība

23

Sociālā aprūpe, komunālie, sociālie un personiskie pakalpojumi

24

Ar vidi saistītas darbības

25

Māksla, izklaide, radošās nozares un atpūta

26

Citi neminēti pakalpojumi

5. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ATRAŠANĀS VIETAS DIMENSIJU

| ATRAŠANĀS VIETA |
| --- |
| Kods | Atrašanās vieta |
| | Reģiona vai teritorijas kods, kurā darbība atrodas/tiek veikta, kā norādīts statistiski teritoriālo vienību klasifikācijā (NUTS), kas iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1059/2003 (3) pielikumā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 868/2014. |

ATRAŠANĀS VIETA

Kods

Atrašanās vieta

Reģiona vai teritorijas kods, kurā darbība atrodas/tiek veikta, kā norādīts statistiski teritoriālo vienību klasifikācijā (NUTS), kas iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1059/2003 (3) pielikumā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 868/2014.

6. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ESF SEKUNDĀRAJIEM TEMATIEM

| ESF SEKUNDĀRAIS TEMATS | Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai |
| --- | --- |
| 01 | Videi nekaitīgu prasmju un darbvietu un zaļās ekonomikas veicināšana | 100 % |
| 02 | Digitālo prasmju un darbvietu attīstīšana | 0 % |
| 03 | Investīcijas pētniecībā un inovācijās un pārdomātā specializācijā | 0 % |
| 04 | Investīcijas mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) | 0 % |
| 05 | Nediskriminācija | 0 % |
| 06 | Dzimumu līdztiesība | 0 % |
| 07 | Sociālo partneru spēju veidošana | 0 % |
| 08 | Pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošana | 0 % |
| 09 | Nepiemēro | 0 % |

ESF SEKUNDĀRAIS TEMATS

Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

01

Videi nekaitīgu prasmju un darbvietu un zaļās ekonomikas veicināšana

100 %

02

Digitālo prasmju un darbvietu attīstīšana

0 %

03

Investīcijas pētniecībā un inovācijās un pārdomātā specializācijā

0 %

04

Investīcijas mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU)

0 %

05

Nediskriminācija

0 %

06

Dzimumu līdztiesība

0 %

07

Sociālo partneru spēju veidošana

0 %

08

Pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošana

0 %

09

Nepiemēro

0 %

7. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ MAKROREĢIONĀLAJĀM UN JŪRAS BASEINU STRATĒĢIJĀM

| MAKROREĢIONĀLĀS UN JŪRAS BASEINU STRATĒĢIJAS |
| --- |
| 11 | Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģija |
| 12 | Alpu reģiona stratēģija |
| 13 | Baltijas jūras reģiona stratēģija |
| 14 | Donavas reģiona stratēģija |
| 21 | Ziemeļu Ledus okeāns |
| 22 | Atlantijas reģiona stratēģija |
| 23 | Melnā jūra |
| 24 | Vidusjūra |
| 25 | Ziemeļjūra |
| 26 | Vidusjūras rietumdaļas stratēģija |
| 30 | Nav ieguldījuma makroreģionālajās un jūras baseina stratēģijās |

MAKROREĢIONĀLĀS UN JŪRAS BASEINU STRATĒĢIJAS

11

Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģija

12

Alpu reģiona stratēģija

13

Baltijas jūras reģiona stratēģija

14

Donavas reģiona stratēģija

21

Ziemeļu Ledus okeāns

22

Atlantijas reģiona stratēģija

23

Melnā jūra

24

Vidusjūra

25

Ziemeļjūra

26

Vidusjūras rietumdaļas stratēģija

30

Nav ieguldījuma makroreģionālajās un jūras baseina stratēģijās

---

(1)  Attiecībā uz 5. politikas mērķi papildus dimensiju kodiem, kas tajā uzskaitīti, var izvēlēties visus dimensiju kodus, kas norādīti 1. – 4. politikas mērķī.

(2)  Citas pieejas saskaņā ar politikas mērķiem, kas nav 5. politikas mērķis, kā arī nav ITI un SVVA.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

II PIELIKUMS

Partnerības nolīguma paraugs – 7. panta 4. punkts

| CCI | [15 rakstzīmes] |
| --- | --- |
| Nosaukums | [255] |
| Versija | |
| Pirmais gads | [4] |
| Pēdējais gads | [4] |
| Komisijas lēmuma numurs | |
| Komisijas lēmuma datums | |

CCI

[15 rakstzīmes]

Nosaukums

[255]

Versija

Pirmais gads

[4]

Pēdējais gads

[4]

Komisijas lēmuma numurs

Komisijas lēmuma datums

1.   Politikas mērķu izvēle

Atsauce: KNR 8. panta a) punkts, AMIF 3. pants, IDF, BMVI regula

1. tabula. Politikas mērķu izvēle un pamatojums

| Izvēlētais politikas mērķis | Programma | Fonds | Politikas mērķa izvēles pamatojums |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | [3 500 par katru PM] |

Izvēlētais politikas mērķis

Programma

Fonds

Politikas mērķa izvēles pamatojums

[3 500 par katru PM]

2.   Politikas risinājumi, koordinācija un papildinājumi

Atsauce: KNR 8. panta b) punkta i)–iii) apakšpunkts

| Teksta lauks [60 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [60 000 ]

3.   Ieguldījums budžeta garantijās saskaņā ar InvestEU un pamatojums

Atsauce: KNR 8. panta e) punkts; KNR 10. panta a) punkts

2. tabula. Pārvietojumi uz InvestEU

| | Reģionu kategorija* | 1. politikas sadaļa | 2. politikas sadaļa | 3. politikas sadaļa | 4. politikas sadaļa | 5. politikas sadaļa | Summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f)=(a)+(b)+(c)+(d)+(e)) |
| ERAF | Attīstītākais | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals | | | | | | |
| ESF+ | Attīstītākais | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Tālākais | | | | | | |
| KF | | | | | | | |
| EJZF | | | | | | | |
| AMIF | | | | | | | |
| IDF | | | | | | | |
| BMVI | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | |

Reģionu kategorija*

1. politikas sadaļa

2. politikas sadaļa

3. politikas sadaļa

4. politikas sadaļa

5. politikas sadaļa

Summa

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)=(a)+(b)+(c)+(d)+(e))

ERAF

Attīstītākais

Mazāk attīstīts

Pārejas

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals

ESF+

Attīstītākais

Mazāk attīstīts

Pārejas

Tālākais

KF

EJZF

AMIF

IDF

BMVI

Kopā

| Teksta lauks [3 500 ] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3 500 ] (pamatojums)

4.   Pārvietojumi starp reģiona kategorijām un pamatojums

Atsauce: KNR 8. panta d) punkts, 105. pants

3. tabula. Pārvietojumi starp reģiona kategorijām

| Reģiona kategorija | Piešķīrums pa reģiona kategorijām
   (*1) | Pārvietot uz: | Pārvietojamā summa | Sākotnējā piešķīruma daļa, kas pārvietota | Piešķīrums pa reģiona kategorijām pēc pārvietošanas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (g)=(d)/(b) | (h)=(b)-(d) |
| Mazāk attīstīts | | Attīstītākais | | | |
| Pārejas | | | |
| Attīstītākais | | Mazāk attīstīts | | | |
| Pārejas | | Mazāk attīstīts | | | |

Reģiona kategorija

Piešķīrums pa reģiona kategorijām
   (*1)

Pārvietot uz:

Pārvietojamā summa

Sākotnējā piešķīruma daļa, kas pārvietota

Piešķīrums pa reģiona kategorijām pēc pārvietošanas

(a)

(b)

(c)

(d)

(g)=(d)/(b)

(h)=(b)-(d)

Mazāk attīstīts

Attīstītākais

Pārejas

Attīstītākais

Mazāk attīstīts

Pārejas

Mazāk attīstīts

| Teksta lauks [3 500 ] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3 500 ] (pamatojums)

5.   Provizoriskais finanšu piešķīrums katram politikas mērķim

Atsauce: KNR 8. panta c) punkts,

4. tabula. Provizoriskais finanšu piešķīrums no ERAF, KF, ESF+, EJZF katram politikas mērķim
   (*2)

| Politikas mērķi | ERAF | Kohēzijas fonds | ESF+ | EJZF | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. politikas mērķis | | | | | |
| 2. politikas mērķis | | | | | |
| 3. politikas mērķis | | | | | |
| 4. politikas mērķis | | | | | |
| 5. politikas mērķis | | | | | |
| Tehniskā palīdzība | | | | | |
| Piešķīrums 2026.–2027. gadam | | | | | |
| Kopā | | | | | |

Politikas mērķi

ERAF

Kohēzijas fonds

ESF+

EJZF

Kopā

1. politikas mērķis

2. politikas mērķis

3. politikas mērķis

4. politikas mērķis

5. politikas mērķis

Tehniskā palīdzība

Piešķīrums 2026.–2027. gadam

Kopā

| Teksta lauks [3 500 ] (pamatojums) |
| --- |

Teksta lauks [3 500 ] (pamatojums)

5. tabula. Provizoriskais finanšu piešķīrums no AMIF, IDF un BMVI katram politikas mērķim
   (*3)

| Politikas mērķis | Piešķīrums |
| --- | --- |
| Politikas mērķis, kas minēts [AMIF regulas] 3. pantā | |
| Politikas mērķis, kas minēts [IDF regulas] 3. pantā | |
| Politikas mērķis, kas minēts [BMVI regulas] 3. pantā | |
| Tehniskā palīdzība | |
| Kopā | |

Politikas mērķis

Piešķīrums

Politikas mērķis, kas minēts [AMIF regulas] 3. pantā

Politikas mērķis, kas minēts [IDF regulas] 3. pantā

Politikas mērķis, kas minēts [BMVI regulas] 3. pantā

Tehniskā palīdzība

Kopā

6.   Programmu saraksts

Atsauce: KNR 8. panta f) punkts; 104. pants

6. tabula. Programmu saraksts ar provizoriskajiem finanšu piešķīrumiem
   (*4)

| Nosaukums [255] | Fonds | Reģionu kategorija | ES iemaksa | Valsts ieguldījums
   (*5) | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. programma | ERAF | Attīstītākais | | | |
| Pārejas | | | |
| Mazāk attīstīts | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals | | | |
| 1. programma | KF | | | | |
| 1. programma | ESF+ | Attīstītākais | | | |
| Pārejas | | | |
| Mazāk attīstīts | | | |
| Tālākais | | | |
| Kopā | ERAF, KF, ESF+ | | | | |
| 2. programma | EJZF | | | | |
| 3. programma | AMIF | | | | |
| 4. programma | IDF | | | | |
| 5. programma | BMVI | | | | |
| Kopā | Visi fondi | | | | |

Nosaukums [255]

Fonds

Reģionu kategorija

ES iemaksa

Valsts ieguldījums
   (*5)

Kopā

1. programma

ERAF

Attīstītākais

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals

1. programma

KF

1. programma

ESF+

Attīstītākais

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais

Kopā

ERAF, KF, ESF+

2. programma

EJZF

3. programma

AMIF

4. programma

IDF

5. programma

BMVI

Kopā

Visi fondi

Atsauce: KNR 8. pants

7. tabula. Interreg programmu saraksts

| 1. programma | 1. nosaukums [255] |
| --- | --- |
| 2. programma | 1. nosaukums [255] |

1. programma

1. nosaukums [255]

2. programma

1. nosaukums [255]

7.   Administratīvo spēju stiprināšanai veicamo darbību saraksts

Atsauce: KNR 8. panta g) punkts

| Teksta lauks [4 500 ] |
| --- |

Teksta lauks [4 500 ]

---

(*1)  Sākotnējais piešķīrums par reģiona kategorijām, kā Komisija paziņojusi pēc pārvietojumiem, kas minēti 2.–4. tabulā; piemēro tikai ERAF un ESF+.

(*2)  Politikas mērķi saskaņā ar KNR 4. panta 1. punktu. Attiecībā uz ERAF, KF un ESF – 2021.–2025. gads; attiecībā uz EJZF – 2021.–2027. gads.

(*3)  Politikas mērķis saskaņā ar konkrētu fondu regulām, proti, EFZF, AMIF, IDF un BMVI; piešķīrums 2021.–2027. gadam.

(*4)  Politikas mērķi saskaņā ar KNR 4. panta 1. punktu. Attiecībā uz ERAF, KF un ESF – 2021.–2025. gads; attiecībā uz EJZF – 2021.–2027. gads.

(*5)  Saskaņā ar 106. panta 2. punktu par līdzfinansējuma likmju noteikšanu.

III PIELIKUMS

Horizontālie veicinošie nosacījumi – 11. panta 1. punkts

| Piemērojami visiem konkrētajiem mērķiem |
| --- |
| Veicinošā nosacījuma nosaukums | Izpildes kritēriji |
| Efektīvi publiskā iepirkuma tirgus uzraudzības mehānismi | Ir izveidoti uzraudzības mehānismi, kas aptver visas procedūras saskaņā ar valsts tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā un ietver:






  1. | kārtību, kas nodrošina efektīvu, uzticamu un izsmeļošu datu un rādītāju apkopošanu vienā IT sistēmā vai sadarbspējīgu sistēmu tīklā, nolūkā īstenot vienreizējas iesniegšanas principu un atvieglot ziņošanas pienākumu saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 83. panta 3. punktu, atbilstoši e-iepirkuma prasībām, kā arī saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 84. pantu. Dati un rādītāji aptver vismaz šādus aspektus:






  a. | konkurences kvalitāte un intensitāte: konkursa uzvarētāju un sākotnējo pretendentu nosaukumi, sākotnējo pretendentu skaits, atlasīto pretendentu skaits, līgumcena – attiecībā pret sākotnējo budžeta piešķīrumu, un, ja iespējams, izmantojot līgumu reģistrus, galīgā cena pēc pabeigšanas; |

Piemērojami visiem konkrētajiem mērķiem

Veicinošā nosacījuma nosaukums

Izpildes kritēriji

Efektīvi publiskā iepirkuma tirgus uzraudzības mehānismi

Ir izveidoti uzraudzības mehānismi, kas aptver visas procedūras saskaņā ar valsts tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā un ietver:

1.

kārtību, kas nodrošina efektīvu, uzticamu un izsmeļošu datu un rādītāju apkopošanu vienā IT sistēmā vai sadarbspējīgu sistēmu tīklā, nolūkā īstenot vienreizējas iesniegšanas principu un atvieglot ziņošanas pienākumu saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 83. panta 3. punktu, atbilstoši e-iepirkuma prasībām, kā arī saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 84. pantu. Dati un rādītāji aptver vismaz šādus aspektus:

a.

konkurences kvalitāte un intensitāte: konkursa uzvarētāju un sākotnējo pretendentu nosaukumi, sākotnējo pretendentu skaits, atlasīto pretendentu skaits, līgumcena – attiecībā pret sākotnējo budžeta piešķīrumu, un, ja iespējams, izmantojot līgumu reģistrus, galīgā cena pēc pabeigšanas;

| b. | MVU kā tiešo pretendentu dalība; |
| --- | --- |

b.

MVU kā tiešo pretendentu dalība;

| c. | līgumslēdzēju iestāžu lēmumu pārsūdzēšana, norādot vismaz pārsūdzību skaitu, laiks, kas nepieciešams lēmuma pieņemšanai pirmajā instancē, otrajai instancei nodoto lēmumu skaits; |
| --- | --- |

c.

līgumslēdzēju iestāžu lēmumu pārsūdzēšana, norādot vismaz pārsūdzību skaitu, laiks, kas nepieciešams lēmuma pieņemšanai pirmajā instancē, otrajai instancei nodoto lēmumu skaits;

| d. | visu to līgumu saraksts, kas piešķirti saskaņā ar noteikumiem par atbrīvošanu no publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanas, norādot piemērotos īpašos noteikumus; |
| --- | --- |

d.

visu to līgumu saraksts, kas piešķirti saskaņā ar noteikumiem par atbrīvošanu no publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanas, norādot piemērotos īpašos noteikumus;

| 2. | kārtību, kas attiecīgajām kompetentajām valsts iestādēm nodrošina pietiekamas datu uzraudzības un analīzes spējas; |
| --- | --- |

2.

kārtību, kas attiecīgajām kompetentajām valsts iestādēm nodrošina pietiekamas datu uzraudzības un analīzes spējas;

| 3. | kārtību, kas datus un rādītājus, ka arī analīzes rezultātus dara pieejamus sabiedrībai, izmantojot lietotājiem draudzīgus atvērtos datus; |
| --- | --- |

3.

kārtību, kas datus un rādītājus, ka arī analīzes rezultātus dara pieejamus sabiedrībai, izmantojot lietotājiem draudzīgus atvērtos datus;

| 4. | kārtību, kas nodrošina, ka informācija, kura liecina par iespējamu manipulēšanu ar cenu piedāvājumu, tiek sistemātiski nodota kompetentajām valsts konkurences iestādēm. |
| --- | --- |

4.

kārtību, kas nodrošina, ka informācija, kura liecina par iespējamu manipulēšanu ar cenu piedāvājumu, tiek sistemātiski nodota kompetentajām valsts konkurences iestādēm.

Rīki un spējas valsts atbalsta noteikumu efektīvai piemērošanai

Vadošajām iestādēm ir rīki un spējas, lai pārliecinātos par valsts atbalsta noteikumu ievērošanu, izmantojot:

| 1. | vieglu un vispārēju piekļuvi pastāvīgi atjauninātai informācijai par uzņēmumiem, kuri nonākuši grūtībās un pret kuriem piemēro atgūšanas prasības; |
| --- | --- |

1.

vieglu un vispārēju piekļuvi pastāvīgi atjauninātai informācijai par uzņēmumiem, kuri nonākuši grūtībās un pret kuriem piemēro atgūšanas prasības;

| 2. | piekļuvi tādām ekspertu konsultācijām un norādēm valsts atbalsta jautājumos, ko nodrošina vietēja vai valsts līmeņa ekspertu centrs, kuru koordinē nacionālās valsts atbalsta iestādes, ar tādu darba režīmu, kas nodrošina, ka ar ieinteresētajām personām efektīvi konsultējas par zinātību. |
| --- | --- |

2.

piekļuvi tādām ekspertu konsultācijām un norādēm valsts atbalsta jautājumos, ko nodrošina vietēja vai valsts līmeņa ekspertu centrs, kuru koordinē nacionālās valsts atbalsta iestādes, ar tādu darba režīmu, kas nodrošina, ka ar ieinteresētajām personām efektīvi konsultējas par zinātību.

ES Pamattiesību hartas efektīva piemērošana un īstenošana.

Ir sagatavoti efektīvi mehānismi, kas nodrošina atbilstību ES Pamattiesību hartai un kas ietver:

| 1. | kārtību, kas nodrošina no fondiem atbalstītu darbību atbilstības Pamattiesību hartai verifikāciju; |
| --- | --- |

1.

kārtību, kas nodrošina no fondiem atbalstītu darbību atbilstības Pamattiesību hartai verifikāciju;

| 2. | kārtību, kādā uzraudzības komitejai ziņo par to darbību atbilstību Hartai, ko atbalsta no fondiem. |
| --- | --- |

2.

kārtību, kādā uzraudzības komitejai ziņo par to darbību atbilstību Hartai, ko atbalsta no fondiem.

ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) īstenošana un piemērošana atbilstoši Padomes Lēmumam 2010/48/EK

Ir sagatavots valsts regulējums UNCRPD īstenošanai, tostarp:

| 1. | mērķi ar izmērāmiem starpposma mērķiem,; datu vākšanas

  vākšana
  un uzraudzības mehānisms 
  — izmantojami visiem politikas mērķiem
  ; |
| --- | --- |

1.

mērķi ar izmērāmiem starpposma mērķiem,; datu vākšanas

  vākšana
  un uzraudzības mehānisms 
  — izmantojami visiem politikas mērķiem
  ;

| 2. | kārtība, kas nodrošina, ka pieejamības politika, tiesību akti un standarti ir pienācīgi atspoguļoti programmu sagatavošanā un īstenošanā
  atbilstoši UNCRPD noteikumiem un iekļauti projekta atlases kritērijos un pienākumos; |
| --- | --- |

2.

kārtība, kas nodrošina, ka pieejamības politika, tiesību akti un standarti ir pienācīgi atspoguļoti programmu sagatavošanā un īstenošanā
  atbilstoši UNCRPD noteikumiem un iekļauti projekta atlases kritērijos un pienākumos;

| 2.a | kārtība, kādā uzraudzības komitejai ziņo par atbalstīto darbību atbilstību.

  [Gr. 378] |
| --- | --- |

2.a

kārtība, kādā uzraudzības komitejai ziņo par atbalstīto darbību atbilstību.

  [Gr. 378]

Tādu Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu un tiesību īstenošana, kas veicina reālu konverģenci un kohēziju Eiropas Savienībā

Valsts līmeņa kārtība, kas nodrošina tādu Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu pareizu īstenošanu, kuri ES veicina augšupēju sociālo konverģenci un kohēziju, un jo īpaši tas attiecas uz principiem, kas novērš negodīgu konkurenci iekšējā tirgū. [Gr. 379]

Efektīva partnerības principa piemērošana

Ir ieviesta sistēma, kas visiem partneriem dod iespēju pilnvērtīgi iesaistīties programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā un kas ietver:

| 1. | kārtību, kas nodrošina partneru iesaisties procedūru pārredzamību; |
| --- | --- |

1.

kārtību, kas nodrošina partneru iesaisties procedūru pārredzamību;

| 2. | kārtību, kā izplatīt un izpaust informāciju, kas partneriem ir būtiska, lai sagatavotos sanāksmēm un veiktu pēcpasākumus; |
| --- | --- |

2.

kārtību, kā izplatīt un izpaust informāciju, kas partneriem ir būtiska, lai sagatavotos sanāksmēm un veiktu pēcpasākumus;

| 3. | atbalstu partneru stiprināšanai un spēju veidošanai. [Gr. 380] |
| --- | --- |

3.

atbalstu partneru stiprināšanai un spēju veidošanai. [Gr. 380]

IV PIELIKUMS

Tematiskie veicinošie nosacījumi, ko piemēro ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam – 11. panta 1. punkts

| Politikas mērķis | Konkrētais mērķis | Veicinošā nosacījuma nosaukums | Veicinošā nosacījuma izpildes kritēriji |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas |

Politikas mērķis

Konkrētais mērķis

Veicinošā nosacījuma nosaukums

Veicinošā nosacījuma izpildes kritēriji

1.

ERAF

Visi šā politikas mērķa konkrētie mērķi

Valsts vai reģionālas pārdomātas specializācijas stratēģijas laba pārvaldība

Pārdomātas specializācijas stratēģiju(-as) balsta uz:

| 1. | inovāciju izplatīšanas, tostarp digitalizācijas, trūkumu aktuālu analīzi; |
| --- | --- |

1.

inovāciju izplatīšanas, tostarp digitalizācijas, trūkumu aktuālu analīzi;

| 2. | tādas reģionālās/valsts kompetentās iestādes vai struktūras pastāvēšanu, kas ir atbildīga par pārdomātas specializācijas stratēģijas pārvaldību; |
| --- | --- |

2.

tādas reģionālās/valsts kompetentās iestādes vai struktūras pastāvēšanu, kas ir atbildīga par pārdomātas specializācijas stratēģijas pārvaldību;

| 3. | uzraudzības un novērtēšanas rīkiem, kas paredzēti, lai vērtētu virzību uz stratēģijas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

3.

uzraudzības un novērtēšanas rīkiem, kas paredzēti, lai vērtētu virzību uz stratēģijas mērķu sasniegšanu;

| 4. | uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesa efektīvu darbību; |
| --- | --- |

4.

uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesa efektīvu darbību;

| 5. | darbībām, kas nepieciešamas, lai uzlabotu valstu vai reģionālās pētniecības un inovācijas sistēmas; |
| --- | --- |

5.

darbībām, kas nepieciešamas, lai uzlabotu valstu vai reģionālās pētniecības un inovācijas sistēmas;

| 6. | rūpniecības restrukturizācijas darbībām; |
| --- | --- |

6.

rūpniecības restrukturizācijas darbībām;

| 7. | starptautiskās sadarbības pasākumiem. |
| --- | --- |

7.

starptautiskās sadarbības pasākumiem.

| 2. | Zaļāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām un risku novēršanu un pārvaldību |
| --- | --- |

2.

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.1. | Energoefektivitātes pasākumu veicināšana |
| --- | --- |

2.1.

Energoefektivitātes pasākumu veicināšana

Stratēģiskās politikas satvars, kas atbalsta dzīvojamo un nedzīvojamo ēku renovēšanu energoefektivitātes uzlabošanai

| 1. | Saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, lai atbalstītu valsts dzīvojamo un nedzīvojamo ēku fonda renovāciju, ir pieņemta valsts ilgtermiņa renovācijas stratēģija, kas:






  a. | satur indikatīvus atskaites punktus attiecībā uz 2030. un 2040. gadu un mērķus 2050. gadam; |
| --- | --- | --- |

1.

Saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, lai atbalstītu valsts dzīvojamo un nedzīvojamo ēku fonda renovāciju, ir pieņemta valsts ilgtermiņa renovācijas stratēģija, kas:

a.

satur indikatīvus atskaites punktus attiecībā uz 2030. un 2040. gadu un mērķus 2050. gadam;

| b. | sniedz indikatīvu budžeta resursu izklāstu stratēģijas īstenošanas atbalstam; |
| --- | --- |

b.

sniedz indikatīvu budžeta resursu izklāstu stratēģijas īstenošanas atbalstam;

| c. | nosaka efektīvus mehānismus, kas paredzēti, lai veicinātu investīcijas ēku renovācijā. |
| --- | --- |

c.

nosaka efektīvus mehānismus, kas paredzēti, lai veicinātu investīcijas ēku renovācijā.

| 2. | Energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi nepieciešamo enerģijas ietaupījumu panākšanai. |
| --- | --- |

2.

Energoefektivitātes uzlabošanas pasākumi nepieciešamo enerģijas ietaupījumu panākšanai.

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.1. | Energoefektivitātes pasākumu veicināšana |
| --- | --- |

2.1.

Energoefektivitātes pasākumu veicināšana

| 2.2. | Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā |
| --- | --- |

2.2.

Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā

Enerģētikas nozares pārvaldība

Ir pieņemts valsts enerģētikas un klimata plāns,
  kas atbilst Parīzes nolīguma mērķim globālo sasilšanu ierobežot līdz 1,5  oC,
  un tas ietver:

| 1. | visus regulas par Enerģētikas savienības pārvaldību (1) I pielikuma veidnē prasītos elementus; |
| --- | --- |

1.

visus regulas par Enerģētikas savienības pārvaldību (1) I pielikuma veidnē prasītos elementus;

| 2. | mazoglekļa enerģijas veicināšanas pasākumiem paredzēto finanšu resursu un mehānismu indikatīvu izklāstu. [Gr. 381] |
| --- | --- |

2.

mazoglekļa enerģijas veicināšanas pasākumiem paredzēto finanšu resursu un mehānismu indikatīvu izklāstu. [Gr. 381]

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.2. | Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā |
| --- | --- |

2.2.

Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā

Efektīvi veicināt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu dažādās nozarēs un visā ES

Ir sagatavoti pasākumi, kas nodrošina:

| 1. | atbilstību 2020. gada valsts atjaunojamo energoresursu saistošajam mērķim un līdz 2030. gadam – šai atskaites pozīcijai saskaņā ar pārstrādāto Direktīvu 2009/28/EK (2) |
| --- | --- |

1.

atbilstību 2020. gada valsts atjaunojamo energoresursu saistošajam mērķim un līdz 2030. gadam – šai atskaites pozīcijai saskaņā ar pārstrādāto Direktīvu 2009/28/EK (2)

| 2. | atjaunojamo energoresursu procentuālās daļas pieaugumu siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē par 1 procentpunktu gadā līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

2.

atjaunojamo energoresursu procentuālās daļas pieaugumu siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē par 1 procentpunktu gadā līdz 2030. gadam.

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.4. | Veicināt pielāgošanos klimata
  un strukturālām
  pārmaiņām, risku novēršanu un noturību pret katastrofām [Gr. 382] |
| --- | --- |

2.4.

Veicināt pielāgošanos klimata
  un strukturālām
  pārmaiņām, risku novēršanu un noturību pret katastrofām [Gr. 382]

Efektīvs katastrofu risku pārvaldības satvars

Ir sagatavots valsts vai reģionālais katastrofu risku pārvaldības plāns, kas atbilst spēkā esošajām stratēģijām attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un kas ietver:

| 1. | galveno risku aprakstu, kuri novērtēti saskaņā ar Lēmuma Nr. 1313/2013/ES 6. panta a) punkts noteikumiem; apraksts atspoguļo pašreizējos un ilgtermiņa (25 līdz 35 gadi) draudus. Attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar klimatu, novērtējums balstās uz klimata pārmaiņu prognozēm un scenārijiem; |
| --- | --- |

1.

galveno risku aprakstu, kuri novērtēti saskaņā ar Lēmuma Nr. 1313/2013/ES 6. panta a) punkts noteikumiem; apraksts atspoguļo pašreizējos un ilgtermiņa (25 līdz 35 gadi) draudus. Attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar klimatu, novērtējums balstās uz klimata pārmaiņu prognozēm un scenārijiem;

| 2. | lai risinātu galvenos identificētos riskus, aprakstu par pasākumiem katastrofu novēršanai, sagatavošanos tām un reaģēšanai. Proporcionāli riskiem un to ekonomiskajai ietekmei, spēju nepietiekamībai (3), efektivitātei un iedarbīgumam, pasākumiem nosaka prioritāti, ņemot vērā iespējamās alternatīvas; |
| --- | --- |

2.

lai risinātu galvenos identificētos riskus, aprakstu par pasākumiem katastrofu novēršanai, sagatavošanos tām un reaģēšanai. Proporcionāli riskiem un to ekonomiskajai ietekmei, spēju nepietiekamībai (3), efektivitātei un iedarbīgumam, pasākumiem nosaka prioritāti, ņemot vērā iespējamās alternatīvas;

| 3. | informāciju par budžeta un finanšu resursiem un mehānismiem, kas pieejami, lai segtu darbības un uzturēšanas izmaksas, kas saistītas ar novēršanu, sagatavošanos un reaģēšanu. |
| --- | --- |

3.

informāciju par budžeta un finanšu resursiem un mehānismiem, kas pieejami, lai segtu darbības un uzturēšanas izmaksas, kas saistītas ar novēršanu, sagatavošanos un reaģēšanu.

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.5. | Veicināt ūdensefektivitāti |
| --- | --- |

2.5.

Veicināt ūdensefektivitāti

Atjaunināts plāns par nepieciešamajām investīcijām ūdensapgādes un notekūdeņu nozarēs

Ir sagatavots valsts investīciju plāns, un tas ietver:

| 1. | Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas (KNAD) 91/271/EEK un Dzeramā ūdens direktīvas (DzŪD) 98/83/EK pašreizējās īstenošanas situācijas novērtējumu; |
| --- | --- |

1.

Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas (KNAD) 91/271/EEK un Dzeramā ūdens direktīvas (DzŪD) 98/83/EK pašreizējās īstenošanas situācijas novērtējumu;

| 2. | visu publisko investīciju identificēšanu un plānošanu, tostarp indikatīvu izmaksu aprēķinu:






  a. | kas nepieciešamas, lai panāktu atbilstību KNAD, tostarp prioritārās kārtības noteikšanu attiecībā uz aglomerāciju lielumu un ietekmi uz vidi, norādot investīciju sadalījumu pēc notekūdeņu aglomerācijas; |
| --- | --- | --- |

2.

visu publisko investīciju identificēšanu un plānošanu, tostarp indikatīvu izmaksu aprēķinu:

a.

kas nepieciešamas, lai panāktu atbilstību KNAD, tostarp prioritārās kārtības noteikšanu attiecībā uz aglomerāciju lielumu un ietekmi uz vidi, norādot investīciju sadalījumu pēc notekūdeņu aglomerācijas;

| b. | kas nepieciešamas, lai īstenotu DzŪD (Dzeramā ūdens direktīvu 98/83/EK); |
| --- | --- |

b.

kas nepieciešamas, lai īstenotu DzŪD (Dzeramā ūdens direktīvu 98/83/EK);

| c. | kas nepieciešamas, lai apmierinātu vajadzības, kuras izriet no ierosinātās pārstrādāšanas (COM(2017)0753), jo īpaši ņemot vērā pārskatītos kvalitātes parametrus, kas sīki izklāstīti I pielikumā; |
| --- | --- |

c.

kas nepieciešamas, lai apmierinātu vajadzības, kuras izriet no ierosinātās pārstrādāšanas (COM(2017)0753), jo īpaši ņemot vērā pārskatītos kvalitātes parametrus, kas sīki izklāstīti I pielikumā;

| 3. | esošās notekūdeņu un ūdensapgādes infrastruktūras, tostarp tīklu, atjaunošanai nepieciešamo investīciju aprēķinu, kas balstīts uz to vecumu un nolietojuma plāniem; |
| --- | --- |

3.

esošās notekūdeņu un ūdensapgādes infrastruktūras, tostarp tīklu, atjaunošanai nepieciešamo investīciju aprēķinu, kas balstīts uz to vecumu un nolietojuma plāniem;

| 4. | norādi par iespējamiem publiskā finansējuma avotiem, ja nepieciešams papildināt lietotājiem piemērotās maksas. |
| --- | --- |

4.

norādi par iespējamiem publiskā finansējuma avotiem, ja nepieciešams papildināt lietotājiem piemērotās maksas.

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.6. | Attīstīt (pāriet uz) aprites ekonomiku, investējot atkritumu nozarē un resursu efektivitātē |
| --- | --- |

2.6.

Attīstīt (pāriet uz) aprites ekonomiku, investējot atkritumu nozarē un resursu efektivitātē

Atjaunināts atkritumu apsaimniekošanas plāns

Saskaņā ar 28. pantu Direktīvā 2008/98/EK, kas grozīta ar Direktīvu ES 2018/xxxx, ir sagatavots(-i) atkritumu apsaimniekošanas plāns(-i), kas aptver visu dalībvalsts teritoriju un ietver:

| 1. | pašreizējās atkritumu apsaimniekošanas situācijas attiecīgajā ģeogrāfiskajā vienībā analīzi, tostarp radīto atkritumu veidu, daudzumu un avotu, un to nākotnes attīstības novērtējumu, ņemot vērā to pasākumu paredzamo ietekmi, kas noteikti saskaņā ar 29. pantu Direktīvā 2008/98/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2018/xx/ES, izstrādātajās atkritumu novēršanas programmā(-ās); |
| --- | --- |

1.

pašreizējās atkritumu apsaimniekošanas situācijas attiecīgajā ģeogrāfiskajā vienībā analīzi, tostarp radīto atkritumu veidu, daudzumu un avotu, un to nākotnes attīstības novērtējumu, ņemot vērā to pasākumu paredzamo ietekmi, kas noteikti saskaņā ar 29. pantu Direktīvā 2008/98/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2018/xx/ES, izstrādātajās atkritumu novēršanas programmā(-ās);

| 2. | esošo atkritumu savākšanas shēmu novērtējumu, tostarp dalītas savākšanas materiālo un teritoriālo segumu un pasākumus tās darbības uzlabošanai, kā arī novērtējumu par jaunu savākšanas shēmu nepieciešamību; |
| --- | --- |

2.

esošo atkritumu savākšanas shēmu novērtējumu, tostarp dalītas savākšanas materiālo un teritoriālo segumu un pasākumus tās darbības uzlabošanai, kā arī novērtējumu par jaunu savākšanas shēmu nepieciešamību;

| 3. | investīciju nepietiekamības novērtējumu, kas pamato papildu vai uzlabotas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras nepieciešamību, un informāciju par pieejamajiem ienākumu avotiem darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

3.

investīciju nepietiekamības novērtējumu, kas pamato papildu vai uzlabotas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras nepieciešamību, un informāciju par pieejamajiem ienākumu avotiem darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai;

| 4. | informāciju par turpmāk ierīkojamo atkritumu apstrādes objektu vietas izvēlei izmantojamajiem kritērijiem un to jaudu. |
| --- | --- |

4.

informāciju par turpmāk ierīkojamo atkritumu apstrādes objektu vietas izvēlei izmantojamajiem kritērijiem un to jaudu.

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.6. | Veicināt zaļo infrastruktūru pilsētvidē un samazināt piesārņojumu |
| --- | --- |

2.6.

Veicināt zaļo infrastruktūru pilsētvidē un samazināt piesārņojumu

Prioritārās rīcības plāns nepieciešamajiem saglabāšanas pasākumiem, kuriem nepieciešams Savienības līdzfinansējums

Ir sagatavots prioritārās rīcības plāns saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 8. pantu, un tas ietver:

| 1. | visus elementus, kas prasīti prioritārās rīcības plāna 2021.–2027. gadam veidnē un par kuriem vienojusies Komisija un dalībvalstis, un finansiālo vajadzību aplēses. |
| --- | --- |

1.

visus elementus, kas prasīti prioritārās rīcības plāna 2021.–2027. gadam veidnē un par kuriem vienojusies Komisija un dalībvalstis, un finansiālo vajadzību aplēses.

| 2. | prioritāro pasākumu identifikāciju un finansiālo vajadzību aplēses. [Gr. 383] |
| --- | --- |

2.

prioritāro pasākumu identifikāciju un finansiālo vajadzību aplēses. [Gr. 383]

| 3. | Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti un reģionālo IKT savienotību |
| --- | --- |

3.

ERAF

| 3.1. | Uzlabot digitālo savienotību |
| --- | --- |

3.1.

Uzlabot digitālo savienotību

Valsts vai reģionālais platjoslas plāns

Ir sagatavots valsts vai reģionālais platjoslas plāns, kas ietver:

| 1. | novērtējumu par investīciju nepietiekamību, kas jārisina, lai sasniegtu ES gigabitu savienojamības mērķus (4), kuri balstīti uz:






  — | neseno esošās privātās un publiskās infrastruktūras un pakalpojumu kvalitātes apzināšanu (5), izmantojot standarta platjoslas pārklājuma rādītājus; |
| --- | --- | --- |

1.

novērtējumu par investīciju nepietiekamību, kas jārisina, lai sasniegtu ES gigabitu savienojamības mērķus (4), kuri balstīti uz:

—

neseno esošās privātās un publiskās infrastruktūras un pakalpojumu kvalitātes apzināšanu (5), izmantojot standarta platjoslas pārklājuma rādītājus;

| — | apspriešanos par plānotajām investīcijām; |
| --- | --- |

—

apspriešanos par plānotajām investīcijām;

| 2. | tādas plānotas valsts intervences pamatojumu, kas balstās uz ilgtspējīgiem investīciju modeļiem, kuri:






  — | veicina atvērtas, kvalitatīvas un nākotnē izmantojamas infrastruktūras un pakalpojumu pieejamību cenas ziņā un uzlabo piekļuvi tiem; |
| --- | --- | --- |

2.

tādas plānotas valsts intervences pamatojumu, kas balstās uz ilgtspējīgiem investīciju modeļiem, kuri:

—

veicina atvērtas, kvalitatīvas un nākotnē izmantojamas infrastruktūras un pakalpojumu pieejamību cenas ziņā un uzlabo piekļuvi tiem;

| — | finansiālās palīdzības veidus pielāgo konstatētajām tirgus nepilnībām; |
| --- | --- |

—

finansiālās palīdzības veidus pielāgo konstatētajām tirgus nepilnībām;

| — | ļauj papildus kārtā izmantot dažādus finansējuma veidus no ES, valsts vai reģionālajiem resursiem; |
| --- | --- |

—

ļauj papildus kārtā izmantot dažādus finansējuma veidus no ES, valsts vai reģionālajiem resursiem;

| 3. | pasākumus, ar ko atbalsta pieprasījumu pēc ļoti augstas veiktspējas (VHC) tīkliem un to izmantošanu, tostarp darbības, ar kurām veicina minēto tīklu izvēršanu, jo īpaši īstenojot ES Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvu (6); |
| --- | --- |

3.

pasākumus, ar ko atbalsta pieprasījumu pēc ļoti augstas veiktspējas (VHC) tīkliem un to izmantošanu, tostarp darbības, ar kurām veicina minēto tīklu izvēršanu, jo īpaši īstenojot ES Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvu (6);

| 4. | tehniskās palīdzības mehānismus, tostarp platjoslas kompetences birojus, ar kuriem stiprina vietējo ieinteresēto personu spējas un konsultē projektu virzītājus; |
| --- | --- |

4.

tehniskās palīdzības mehānismus, tostarp platjoslas kompetences birojus, ar kuriem stiprina vietējo ieinteresēto personu spējas un konsultē projektu virzītājus;

| 5. | uzraudzības mehānismus, kas balstīti uz standarta platjoslas pārklājuma rādītājiem. |
| --- | --- |

5.

uzraudzības mehānismus, kas balstīti uz standarta platjoslas pārklājuma rādītājiem.

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 3.2. | Izveidot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku, drošu un intermodālu TEN-T |
| --- | --- |

3.2.

Izveidot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku, drošu un intermodālu TEN-T

Visaptveroša transporta plānošana atbilstošajā līmenī

Ir sagatavots esošās un plānotās infrastruktūras multimodāla kartēšana līdz 2030. gadam, un tā:

| -1.a | prasa nodrošināt sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju un, lielākā mērā, pabeigt trūkstošo savienojumu izveidi un novērst nepietiekamas caurlaides spēju TEN-T tīklā, un tas nozīmē arī investīcijas materiālajā infrastruktūrā; [Gr. 385] |
| --- | --- |

-1.a

prasa nodrošināt sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju un, lielākā mērā, pabeigt trūkstošo savienojumu izveidi un novērst nepietiekamas caurlaides spēju TEN-T tīklā, un tas nozīmē arī investīcijas materiālajā infrastruktūrā; [Gr. 385]

| 1. | ietver plānoto investīciju ekonomisko pamatojumu, kura pamatā ir pamatīga pieprasījuma analīze un satiksmes modelēšana, kurā būtu jāņem vērā dzelzceļa liberalizācijas

  pakalpojumu tirgu atvēršanas
  paredzamā ietekme; [Gr. 386] |
| --- | --- |

1.

ietver plānoto investīciju ekonomisko pamatojumu, kura pamatā ir pamatīga pieprasījuma analīze un satiksmes modelēšana, kurā būtu jāņem vērā dzelzceļa liberalizācijas

  pakalpojumu tirgu atvēršanas
  paredzamā ietekme; [Gr. 386]

| 2. | atspoguļo gaisa kvalitātes uzlabošanas plānus, jo īpaši ņemot vērā valstu dekarbonizācijas plānus;

  emisiju samazināšanas stratēģijas transporta nozarē
  ; [Gr. 387] |
| --- | --- |

2.

atspoguļo gaisa kvalitātes uzlabošanas plānus, jo īpaši ņemot vērā valstu dekarbonizācijas plānus;

  emisiju samazināšanas stratēģijas transporta nozarē
  ; [Gr. 387]

| 3. | ietver investīcijas TEN-T pamattīkla koridoros, kas definēti Regulā (ES) 1316/2013, saskaņā ar attiecīgajiem TEN-T darba plāniem
  , kā arī iepriekš noteiktās visaptverošā tīkla daļās
  ; [Gr. 388] |
| --- | --- |

3.

ietver investīcijas TEN-T pamattīkla koridoros, kas definēti Regulā (ES) 1316/2013, saskaņā ar attiecīgajiem TEN-T darba plāniem
  , kā arī iepriekš noteiktās visaptverošā tīkla daļās
  ; [Gr. 388]

| 4. | attiecībā uz investīcijām ārpus TEN-T pamattīkla nodrošina papildināmību,
  pilsētu tīkliem,
  reģioniem un vietējām kopienām sniedzot pietiekamu savienojamību ar TEN-T pamattīklu un tā mezgliem; [Gr. 389] |
| --- | --- |

4.

attiecībā uz investīcijām ārpus TEN-T pamattīkla nodrošina papildināmību,
  pilsētu tīkliem,
  reģioniem un vietējām kopienām sniedzot pietiekamu savienojamību ar TEN-T pamattīklu un tā mezgliem; [Gr. 389]

| 5. | nodrošina dzelzceļu tīkla savstarpēju izmantojamību, izmantojot baseline-3 atbilstošas ERTMS, aptveros un aptverot vismaz Eiropas izvēršanas plānu; |
| --- | --- |

5.

nodrošina dzelzceļu tīkla savstarpēju izmantojamību, izmantojot baseline-3 atbilstošas ERTMS, aptveros un aptverot vismaz Eiropas izvēršanas plānu;

| 6. | veicina multimodalitāti, nosakot multimodālo vai pārkraušanas kravu un pasažieru termināļu un aktīvo mezglu vajadzības; |
| --- | --- |

6.

veicina multimodalitāti, nosakot multimodālo vai pārkraušanas kravu un pasažieru termināļu un aktīvo mezglu vajadzības;

| 7. | ietver pasākumus, kuru mērķis ir sekmēt alternatīvas degvielas saskaņā ar attiecīgajiem valstu politikas satvariem; |
| --- | --- |

7.

ietver pasākumus, kuru mērķis ir sekmēt alternatīvas degvielas saskaņā ar attiecīgajiem valstu politikas satvariem;

| 8. | ietver ceļu satiksmes drošības risku novērtējumu saskaņā ar esošajām valstu ceļu satiksmes drošības stratēģijām, kā arī attiecīgo ceļu un to posmu kartēšanu un attiecīgo investīciju prioritāro secību; |
| --- | --- |

8.

ietver ceļu satiksmes drošības risku novērtējumu saskaņā ar esošajām valstu ceļu satiksmes drošības stratēģijām, kā arī attiecīgo ceļu un to posmu kartēšanu un attiecīgo investīciju prioritāro secību;

| 9. | sniedz informāciju par budžeta un finanšu resursiem, kas attiecas uz plānotajām investīcijām un nepieciešami esošās un plānotās infrastruktūras darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

9.

sniedz informāciju par budžeta un finanšu resursiem, kas attiecas uz plānotajām investīcijām un nepieciešami esošās un plānotās infrastruktūras darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai;

| 9.a | veicina ilgtspējīgas reģionālā un pārrobežu tūrisma iniciatīvas, kas rada izdevīgu situāciju gan tūristiem, gan iedzīvotājiem, piemēram, EuroVelo tīkla savienošanu ar Eiropas dzelzceļa tīklu.

  [Gr. 390] |
| --- | --- |

9.a

veicina ilgtspējīgas reģionālā un pārrobežu tūrisma iniciatīvas, kas rada izdevīgu situāciju gan tūristiem, gan iedzīvotājiem, piemēram, EuroVelo tīkla savienošanu ar Eiropas dzelzceļa tīklu.

  [Gr. 390]

| 3.3. | Attīstīt ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, ietverot uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti |
| --- | --- |

3.3.

Attīstīt ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, ietverot uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti

| 4. | Sociālāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru |
| --- | --- |

4.

ERAF

| 4.1. | Attīstot infrastruktūru, uzlabot darba tirgu efektivitāti un piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai |
| --- | --- |

4.1.

Attīstot infrastruktūru, uzlabot darba tirgu efektivitāti un piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai

ESF

| 4.1.1. | Uzlabot visu darba meklētāju, tostarp

  jo īpaši
  jauniešu
  un ilgstošo bezdarbnieku
  , un neaktīvu personu piekļuvi nodarbinātībai un veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku |
| --- | --- |

4.1.1.

Uzlabot visu darba meklētāju, tostarp

  jo īpaši
  jauniešu
  un ilgstošo bezdarbnieku
  , un neaktīvu personu piekļuvi nodarbinātībai un veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku

| 4.1.2. | Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus, lai
  novērtētu prasmju vajadzības un tām gatavotos un lai
  nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un darba tirgus mobilitātei [Gr. 391] |
| --- | --- |

4.1.2.

Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus, lai
  novērtētu prasmju vajadzības un tām gatavotos un lai
  nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un darba tirgus mobilitātei [Gr. 391]

Stratēģiskās politikas satvars aktīvai darba tirgus politikai

Ir sagatavots stratēģiskās politikas satvars aktīvai darba tirgus politikai, ņemot vērā nodarbinātības pamatnostādnes, un tas ietver:

| 1. | kārtību, kādā veic darba meklētāju profilēšanu un to vajadzību novērtēšanu, tostarp uzņēmējdarbības iespējas; |
| --- | --- |

1.

kārtību, kādā veic darba meklētāju profilēšanu un to vajadzību novērtēšanu, tostarp uzņēmējdarbības iespējas;

| 2. | informāciju par darba vietām un darba iespējām, ņemot vērā darba tirgus vajadzības; |
| --- | --- |

2.

informāciju par darba vietām un darba iespējām, ņemot vērā darba tirgus vajadzības;

| 3. | kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

3.

kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām;

| 4. | aktīvas darba tirgus politikas uzraudzības, novērtēšanas un pārskatīšanas kārtību; |
| --- | --- |

4.

aktīvas darba tirgus politikas uzraudzības, novērtēšanas un pārskatīšanas kārtību;

| 5. | attiecībā uz jaunatnes nodarbinātības intervencēm – uz pierādījumiem balstītas un mērķorientētas pieejas jauniešiem, kas nestrādā, nemācās un neapgūst arodu, tostarp informēšanas pasākumi, un pieejas, kas balstītas uz kvalitātes prasībām, ņemot vērā kvalitatīvas māceklības un stažēšanās kritērijus, tostarp Garantijas jauniešiem shēmas īstenošanas kontekstā. |
| --- | --- |

5.

attiecībā uz jaunatnes nodarbinātības intervencēm – uz pierādījumiem balstītas un mērķorientētas pieejas jauniešiem, kas nestrādā, nemācās un neapgūst arodu, tostarp informēšanas pasākumi, un pieejas, kas balstītas uz kvalitātes prasībām, ņemot vērā kvalitatīvas māceklības un stažēšanās kritērijus, tostarp Garantijas jauniešiem shēmas īstenošanas kontekstā.

ERAF

| 4.1. | Attīstot infrastruktūru, uzlabot darba tirgu efektivitāti un piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai |
| --- | --- |

4.1.

Attīstot infrastruktūru, uzlabot darba tirgu efektivitāti un piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai

ESF

| 4.1.3. | Veicināt
  sieviešu līdzdalību darba tirgū un
  darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem, veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kas mazina veselības riskus, darba ņēmēju
  , uzņēmumu un uzņēmēju
  pielāgošanos pārmaiņām un veselīgas un aktīvas vecumdienas [Gr. 392] |
| --- | --- |

4.1.3.

Veicināt
  sieviešu līdzdalību darba tirgū un
  darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem, veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kas mazina veselības riskus, darba ņēmēju
  , uzņēmumu un uzņēmēju
  pielāgošanos pārmaiņām un veselīgas un aktīvas vecumdienas [Gr. 392]

Valsts dzimumu līdztiesības stratēģiskais satvars

Ir sagatavots valsts stratēģiskās politikas satvars dzimumu līdztiesības jomā, un tas ietver:

| 1. | uz pierādījumiem balstītu problēmu noteikšanu dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

1.

uz pierādījumiem balstītu problēmu noteikšanu dzimumu līdztiesības jomā;

| 2. | pasākumus nodarbinātības, atalgojuma
  , sociālā nodrošinājuma, nodokļu
  un pensiju atšķirības starp dzimumiem novēršanai un darba un privātās dzīves līdzsvara veicināšanai, tostarp uzlabojot piekļuvi agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, un mērķus; [Gr. 393] |
| --- | --- |

2.

pasākumus nodarbinātības, atalgojuma
  , sociālā nodrošinājuma, nodokļu
  un pensiju atšķirības starp dzimumiem novēršanai un darba un privātās dzīves līdzsvara veicināšanai, tostarp uzlabojot piekļuvi agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, un mērķus; [Gr. 393]

| 3. | stratēģiskās politikas satvara un datu vākšanas metožu uzraudzības, novērtēšanas un pārskatīšanas kārtību; |
| --- | --- |

3.

stratēģiskās politikas satvara un datu vākšanas metožu uzraudzības, novērtēšanas un pārskatīšanas kārtību;

| 4. | kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar līdztiesības struktūrām, sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

4.

kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar līdztiesības struktūrām, sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

ERAF

| 4.2. | Uzlabot piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītībā, apmācībās un mūžizglītībā, attīstot infrastruktūru |
| --- | --- |

4.2.

Uzlabot piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītībā, apmācībās un mūžizglītībā, attīstot infrastruktūru

ESF

| 4.2.1. | Uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti,
  inkluzivitāti un
  efektivitāti un atbilstību darba tirgum
  , lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp digitālo prasmju, apguvi un sekmētu pāreju no izglītības uz darbu
  . |
| --- | --- |

4.2.1.

Uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti,
  inkluzivitāti un
  efektivitāti un atbilstību darba tirgum
  , lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp digitālo prasmju, apguvi un sekmētu pāreju no izglītības uz darbu
  .

| 4.2.2. | Veicināt
  mūžizglītību, jo īpaši
  elastīgu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem
  , kā arī ikdienējo un neformālo mācīšanos
  , tostarp veicinot pārmaiņas karjerā un profesionālo mobilitāti. |
| --- | --- |

4.2.2.

Veicināt
  mūžizglītību, jo īpaši
  elastīgu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem
  , kā arī ikdienējo un neformālo mācīšanos
  , tostarp veicinot pārmaiņas karjerā un profesionālo mobilitāti.

| 4.2.3. | Veicināt
  , jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām,
  kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības vienlīdzīgu pieejamību
  un pabeigšanu
  , sākot no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pat vispārējai un profesionālajai izglītībai un apmācībai un terciārajam līmenim, jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām.

  kā arī pieaugušo izglītībai un apmācībai, tostarp sekmējot mācīšanās mobilitāti visiem
  . |
| --- | --- |

4.2.3.

Veicināt
  , jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām,
  kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības vienlīdzīgu pieejamību
  un pabeigšanu
  , sākot no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pat vispārējai un profesionālajai izglītībai un apmācībai un terciārajam līmenim, jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām.

  kā arī pieaugušo izglītībai un apmācībai, tostarp sekmējot mācīšanās mobilitāti visiem
  .

Stratēģiskās politikas satvars izglītībai un apmācībai visos līmeņos

Ir sagatavots valsts vai reģionāls stratēģiskās politikas satvars izglītības un apmācības sistēmai, un tas ietver:

| 1. | uz pierādījumiem balstītas prasmju prognozēšanas un paredzēšanas sistēmas, kā arī absolventu
  turpmāko
  gaitu apzināšanas mehānismus un pakalpojumus kvalitatīvu un efektīvu konsultāciju sniegšanai visu vecumu audzēkņiem
  , cita starpā izmantojot arī uz audzēkni vērstu pieeju
  ; [Gr. 395] |
| --- | --- |

1.

uz pierādījumiem balstītas prasmju prognozēšanas un paredzēšanas sistēmas, kā arī absolventu
  turpmāko
  gaitu apzināšanas mehānismus un pakalpojumus kvalitatīvu un efektīvu konsultāciju sniegšanai visu vecumu audzēkņiem
  , cita starpā izmantojot arī uz audzēkni vērstu pieeju
  ; [Gr. 395]

| 2. | pasākumus kvalitatīvas,
  finansiāli pieejamas,
  atbilstīgas
  , bez nošķiršanas īstenotas
  un iekļaujošas izglītības un apmācības nodrošināšanai un galveno kompetenču ieguvei visos līmeņos, tostarp augstākajā

  terciārajā
  izglītībā; [Gr. 396] |
| --- | --- |

2.

pasākumus kvalitatīvas,
  finansiāli pieejamas,
  atbilstīgas
  , bez nošķiršanas īstenotas
  un iekļaujošas izglītības un apmācības nodrošināšanai un galveno kompetenču ieguvei visos līmeņos, tostarp augstākajā

  terciārajā
  izglītībā; [Gr. 396]

| 3. | koordinācijas mehānismus visos izglītības un apmācības līmeņos, tostarp terciārajā izglītībā,
  kā arī neformālas un ikdienējas mācīšanās iespēju līmenī,
  un skaidru pienākumu sadali starp attiecīgajām valsts un/vai reģionālajām struktūrām; [Gr. 397] |
| --- | --- |

3.

koordinācijas mehānismus visos izglītības un apmācības līmeņos, tostarp terciārajā izglītībā,
  kā arī neformālas un ikdienējas mācīšanās iespēju līmenī,
  un skaidru pienākumu sadali starp attiecīgajām valsts un/vai reģionālajām struktūrām; [Gr. 397]

| 4. | stratēģiskās politikas satvara uzraudzības, novērtēšanas un pārskatīšanas kārtību; |
| --- | --- |

4.

stratēģiskās politikas satvara uzraudzības, novērtēšanas un pārskatīšanas kārtību;

| 5. | pasākumus, kas vērsti uz mazprasmīgiem, mazkvalificētiem pieaugušajiem un pieaugušajiem ar nelabvēlīgu sociāli ekonomisko vidi, un prasmju pilnveides ceļu; |
| --- | --- |

5.

pasākumus, kas vērsti uz mazprasmīgiem, mazkvalificētiem pieaugušajiem un pieaugušajiem ar nelabvēlīgu sociāli ekonomisko vidi, un prasmju pilnveides ceļu;

| 6. | pasākumus, ar ko attiecībā uz piemērotām mācīšanās metodēm atbalsta skolotājus, pasniedzējus un akadēmiskos mācībspēkus, kā arī galveno kompetenču novērtējumu un apstiprinājumu; |
| --- | --- |

6.

pasākumus, ar ko attiecībā uz piemērotām mācīšanās metodēm atbalsta skolotājus, pasniedzējus un akadēmiskos mācībspēkus, kā arī galveno kompetenču novērtējumu un apstiprinājumu;

| 7. | pasākumus, ar ko veicina audzēkņu un mācībspēku mobilitāti un izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzēju starptautisko sadarbību, tostarp atzīstot mācību rezultātus un kvalifikāciju. |
| --- | --- |

7.

pasākumus, ar ko veicina audzēkņu un mācībspēku mobilitāti un izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzēju starptautisko sadarbību, tostarp atzīstot mācību rezultātus un kvalifikāciju.

ERAF

| 4.3. | Palielināt marginalizētu kopienu,
  bēgļu un
  migrantu
  , kam piešķirta starptautiskā aizsardzība,
  un nelabvēlīgā situācijā esošo grupu sociāli ekonomisko integrāciju, izmantojot integrētus pasākumus, tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā. [Gr. 398] |
| --- | --- |

4.3.

Palielināt marginalizētu kopienu,
  bēgļu un
  migrantu
  , kam piešķirta starptautiskā aizsardzība,
  un nelabvēlīgā situācijā esošo grupu sociāli ekonomisko integrāciju, izmantojot integrētus pasākumus, tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā. [Gr. 398]

ESF

| 4.3.1 | Veicināt

  Sekmēt
  aktīvu iekļaušanu, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību [Gr. 399] |
| --- | --- |

4.3.1

Veicināt

  Sekmēt
  aktīvu iekļaušanu, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību [Gr. 399]

| 4.3.1.a | Veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu personu, tostarp vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālo integrāciju [Gr. 400] |
| --- | --- |

4.3.1.a

Valsts stratēģiskās politikas satvars sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas jomā

Ir sagatavots valsts stratēģiskās politikas satvars
  un rīcības plāns
  sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas jomā, un tas ietver:

| 1. | uz pierādījumiem balstītus secinājumus par nabadzību un sociālo atstumtību, tostarp par bērnu nabadzību, bezpajumtniecību, teritoriālo un izglītības segregāciju, ierobežotu piekļuvi pamatpakalpojumiem un infrastruktūrai, un par neaizsargāto personu īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

1.

uz pierādījumiem balstītus secinājumus par nabadzību un sociālo atstumtību, tostarp par bērnu nabadzību, bezpajumtniecību, teritoriālo un izglītības segregāciju, ierobežotu piekļuvi pamatpakalpojumiem un infrastruktūrai, un par neaizsargāto personu īpašajām vajadzībām;

| 2. | pasākumus, ar ko novērš un apkaro segregāciju visās jomās, tostarp nodrošinot pienācīgu ienākumu atbalstu, un ietver

  sociālo aizsardzību,
  iekļaujošu darba tirgu un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, kas paredzēti neaizsargātām personām, tostarp migrantiem
  un bēgļiem
  ; |
| --- | --- |

2.

pasākumus, ar ko novērš un apkaro segregāciju visās jomās, tostarp nodrošinot pienācīgu ienākumu atbalstu, un ietver

  sociālo aizsardzību,
  iekļaujošu darba tirgu un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, kas paredzēti neaizsargātām personām, tostarp migrantiem
  un bēgļiem
  ;

| 3. | pasākumus pārejai no institucionālās aprūpes uz aprūpi
  ģimenē un
  vietējā kopienā
  , pamatojoties uz valsts deinstitucionalizācijas stratēģiju un rīcības plānu
  ; |
| --- | --- |

3.

pasākumus pārejai no institucionālās aprūpes uz aprūpi
  ģimenē un
  vietējā kopienā
  , pamatojoties uz valsts deinstitucionalizācijas stratēģiju un rīcības plānu
  ;

| 4. | kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. [Gr. 401] |
| --- | --- |

4.

kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. [Gr. 401]

ESF

| 4.3.2 | Veicināt
  trešo valstu valstspiederīgo un
  marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju. [Gr. 402] |
| --- | --- |

4.3.2

Veicināt
  trešo valstu valstspiederīgo un
  marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju. [Gr. 402]

Romu integrācijas valsts stratēģija

Ir sagatavota romu integrācijas valsts stratēģija (NRIS), kas ietver:

| 1. | pasākumus romu integrācijas paātrināšanai, segregācijas novēršanai un izskaušanai, ņemot vērā dzimumu dimensiju un gados jauno romu stāvokli, un pasākumus, un pamatprasību noteikšanu, izmērāmus starpposma mērķus, un galamērķus; |
| --- | --- |

1.

pasākumus romu integrācijas paātrināšanai, segregācijas novēršanai un izskaušanai, ņemot vērā dzimumu dimensiju un gados jauno romu stāvokli, un pasākumus, un pamatprasību noteikšanu, izmērāmus starpposma mērķus, un galamērķus;

| 2. | romu integrācijas pasākumu uzraudzības, novērtēšanas un pārskatīšanas kārtību; |
| --- | --- |

2.

romu integrācijas pasākumu uzraudzības, novērtēšanas un pārskatīšanas kārtību;

| 3. | kārtību romu iekļaušanas pasākumu integrēšanai reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

3.

kārtību romu iekļaušanas pasākumu integrēšanai reģionālajā un vietējā līmenī;

| 4. | kārtību, kādā nodrošina, ka tās izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar romu pilsonisko sadarbību un visām citām ieinteresētajām personām, tostarp reģionālajā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

4.

kārtību, kādā nodrošina, ka tās izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar romu pilsonisko sadarbību un visām citām ieinteresētajām personām, tostarp reģionālajā un vietējā līmenī.

ERAF

| 4.4. | nodrošināt vienādu piekļuvi veselības aprūpei, tostarp primārajai aprūpei, attīstot infrastruktūru; |
| --- | --- |

4.4.

nodrošināt vienādu piekļuvi veselības aprūpei, tostarp primārajai aprūpei, attīstot infrastruktūru;

ESF

| 4.3.4. | Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem;
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt sociālās aizsardzības pieejamību;
  uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju; uzlabot piekļuvi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem. [Gr. 403] |
| --- | --- |

4.3.4.

Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem;
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt sociālās aizsardzības pieejamību;
  uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju; uzlabot piekļuvi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem. [Gr. 403]

Stratēģiskās politikas satvars veselības aizsardzības jomā

Ir ieviests valsts vai reģionāls stratēģiskās politikas satvars veselības aizsardzības jomā, un tas ietver:

| 1. | veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes vajadzību apzināšanu, tostarp attiecībā uz medicīnisko personālu, lai nodrošinātu ilgtspējīgus un saskaņotus pasākumus; |
| --- | --- |

1.

veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes vajadzību apzināšanu, tostarp attiecībā uz medicīnisko personālu, lai nodrošinātu ilgtspējīgus un saskaņotus pasākumus;

| 2. | pasākumus veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu efektivitātes, ilgtspējas, piekļūstamības un pieejamības cenas ziņā nodrošināšanai, tostarp īpašu uzmanību pievēršot personām, kuras ir atstumtas no veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmām
  , un personām, kas ir visgrūtāk sasniedzamas
  ; |
| --- | --- |

2.

pasākumus veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu efektivitātes, ilgtspējas, piekļūstamības un pieejamības cenas ziņā nodrošināšanai, tostarp īpašu uzmanību pievēršot personām, kuras ir atstumtas no veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmām
  , un personām, kas ir visgrūtāk sasniedzamas
  ;

| 3. | pasākumus, kas veicina pakalpojumu sniegšanu vietējā kopienā, tostarp profilakses un primārās veselības aprūpes pakalpojumus, aprūpi mājās un pakalpojumus vietējā kopienā
  , un pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā; [Gr. 404] |
| --- | --- |

3.

pasākumus, kas veicina pakalpojumu sniegšanu vietējā kopienā, tostarp profilakses un primārās veselības aprūpes pakalpojumus, aprūpi mājās un pakalpojumus vietējā kopienā
  , un pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā; [Gr. 404]

| 3.a | pasākumus, ar ko nodrošina sociālās aizsardzības sistēmu efektivitāti, ilgtspēju, piekļūstamību un finansiālo pieejamību. |
| --- | --- |

3.a

pasākumus, ar ko nodrošina sociālās aizsardzības sistēmu efektivitāti, ilgtspēju, piekļūstamību un finansiālo pieejamību.

---

(1)  OV [vēl nav pieņemta].

(2)  OV [vēl nav pieņemta].

(3)  Kā novērtēts riska pārvaldības spēju izvērtējumā, kas prasīts Lēmuma Nr. 1313/2013 6. panta c) punktā.

(4)  Kā noteikts Eiropas Komisijas paziņojumā: “Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību”, COM(2016)0587, https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/improving-connectivity-and-access.

(5)  Saskaņā ar 22. pantu [priekšlikumā] Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Eiropas elektronisko sakaru kodeksa izveidi.

(6)  Direktīva 2014/61/ES.

V PIELIKUMS

Veidne programmām, ko atbalsta no ERAF (mērķis “Ieguldījums nodarbinātībai un izaugsmei”), ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF – 16. panta 3. punkts

| CCI | |
| --- | --- |
| Nosaukums angļu valodā | [255 rakstzīmes (1)] |
| Nosaukums valsts valodā(-ās) | [255] |
| Versija | |
| Pirmais gads | [4] |
| Pēdējais gads | [4] |
| Atbalsttiesīgums no | |
| Atbalsttiesīgums līdz | |
| Komisijas lēmuma numurs | |
| Komisijas lēmuma datums | |
| Dalībvalsts grozošā lēmuma numurs | |
| Dalībvalsts grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums | |
| Nebūtiski pārvietojumi (19. panta 5. punkts) | Jā/Nē |
| NUTS reģioni, uz kuriem attiecas programma (neattiecas uz EJZF) | |
| Attiecīgais fonds | □ | ERAF |

CCI

Nosaukums angļu valodā

[255 rakstzīmes (1)]

Nosaukums valsts valodā(-ās)

[255]

Versija

Pirmais gads

[4]

Pēdējais gads

[4]

Atbalsttiesīgums no

Atbalsttiesīgums līdz

Komisijas lēmuma numurs

Komisijas lēmuma datums

Dalībvalsts grozošā lēmuma numurs

Dalībvalsts grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums

Nebūtiski pārvietojumi (19. panta 5. punkts)

Jā/Nē

NUTS reģioni, uz kuriem attiecas programma (neattiecas uz EJZF)

Attiecīgais fonds

□

ERAF

| □ | Kohēzijas fonds |
| --- | --- |

□

Kohēzijas fonds

| □ | ESF+ |
| --- | --- |

□

ESF+

| □ | EJZF |
| --- | --- |

□

EJZF

1.   Programmas stratēģija: galvenie attīstības politikas uzdevumi un politikas risinājumi

Atsauce: 17. panta 3. punkta a) apakšpunkta i)–vii) punkts un 17. panta 3. punkta b) apakšpunkts

| Teksta lauks [30 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [30 000 ]

Mērķim “Nodarbinātībai un izaugsmei”

| 1. tabula |
| --- |
| Politikas mērķis | Konkrēts mērķis vai prioritārais virziens
   (*1) | Pamatojums (kopsavilkums) |
| | | [2 000 katram konkrētajam mērķim vai prioritārajam virzienam] |

1. tabula

Politikas mērķis

Konkrēts mērķis vai prioritārais virziens
   (*1)

Pamatojums (kopsavilkums)

[2 000 katram konkrētajam mērķim vai prioritārajam virzienam]

EJZF

| 1.A tabula |
| --- |
| Politikas mērķis | Prioritāte | SWOT analīze (katrai prioritātei) | Pamatojums (kopsavilkums) |
| | | Priekšrocības
  [10 000 katrai prioritātei] | [20 000 katrai prioritātei] |
| Trūkumi
  [10 000 katrai prioritātei] |
| Iespējas
  [10 000 katrai prioritātei] |
| Apdraudējumi
  [10 000 katrai prioritātei] |
| Vajadzību noteikšana, pamatojoties uz SWOT analīzi un ņemot vērā EJZF regulas 6. panta 6. punktā paredzētos elementus
  [10 000 katrai prioritātei] |

1.A tabula

Politikas mērķis

Prioritāte

SWOT analīze (katrai prioritātei)

Pamatojums (kopsavilkums)

Priekšrocības

[10 000 katrai prioritātei]

[20 000 katrai prioritātei]

Trūkumi

[10 000 katrai prioritātei]

Iespējas

[10 000 katrai prioritātei]

Apdraudējumi

[10 000 katrai prioritātei]

Vajadzību noteikšana, pamatojoties uz SWOT analīzi un ņemot vērā EJZF regulas 6. panta 6. punktā paredzētos elementus

[10 000 katrai prioritātei]

2.   Prioritātes, izņemot tehnisko palīdzību

Atsauce: 17. panta 2. punkts un 17. panta 3. punkta c) apakšpunkts

1. tabula. T: Programmu struktūra
   (*2)

| ID | Nosaukums [300] | TP | ES atbalsta aprēķina bāze | Fonds | Atbalstītā reģiona kategorija | Konkrētais izvēlētais mērķis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1. prioritāte | Nē | | ERAF | Attīstītākais | 1. KM |
| Pārejas |
| Mazāk attīstīts | 2. KM |
| Tālākais un mazapdzīvots |
| Attīstītākais | 3. KM |
| 2 | 2. prioritāte | Nē | | ESF+ | Attīstītākais | 4. KM |
| Pārejas |
| Mazāk attīstīts | 5. KM |
| Tālākais |
| 3 | 3. prioritāte | Nē | | KF | Nav norādīts | |
| 3 | Prioritāte – tehniskā palīdzība | Jā | | | | Nav norādīts |
| .. | Prioritārais virziens – jaunatnes nodarbinātība | Nē | | ESF+ | | |
| | Prioritārais virziens – Garantija bērniem | Nē | | ESF+ | | |
| .. | Prioritārais virziens – KVAI | Nē | | ESF+ | | |
| .. | Prioritārais virziens – inovatīvas darbības | Nē | | ESF+ | | 8. KM |
| | Prioritārais virziens – materiālā nenodrošinātība | Nē | | ESF+ | | 9. KM |

ID

Nosaukums [300]

TP

ES atbalsta aprēķina bāze

Fonds

Atbalstītā reģiona kategorija

Konkrētais izvēlētais mērķis

1

1. prioritāte

Nē

ERAF

Attīstītākais

1. KM

Pārejas

Mazāk attīstīts

2. KM

Tālākais un mazapdzīvots

Attīstītākais

3. KM

2

2. prioritāte

Nē

ESF+

Attīstītākais

4. KM

Pārejas

Mazāk attīstīts

5. KM

Tālākais

3

3. prioritāte

Nē

KF

Nav norādīts

3

Prioritāte – tehniskā palīdzība

Jā

Nav norādīts

..

Prioritārais virziens – jaunatnes nodarbinātība

Nē

ESF+

Prioritārais virziens – Garantija bērniem

Nē

ESF+

..

Prioritārais virziens – KVAI

Nē

ESF+

..

Prioritārais virziens – inovatīvas darbības

Nē

ESF+

8. KM

Prioritārais virziens – materiālā nenodrošinātība

Nē

ESF+

9. KM

2.1.   Prioritārā virziena nosaukums [300] (atkārto pie katras prioritātes)

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts attiecīgam konkrētai valstij adresētam ieteikumam |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts attiecīgam konkrētai valstij adresētam ieteikumam

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts jaunatnes nodarbinātībai |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts jaunatnes nodarbinātībai

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts Garantijai bērniem |
| --- | --- |

□

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts inovatīvām darbībām |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts inovatīvām darbībām

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts materiālās nenodrošinātības risināšanai (**) |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts materiālās nenodrošinātības risināšanai (**)

| * | Tabulu piemēro ESF+ prioritātēm. |
| --- | --- |

*

2.1.1.   Konkrētais mērķis (2)
  (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) – prioritātēm, kas nav tehniskā palīdzība, atkārto pie katra izvēlētā konkrētā mērķa vai katras atbalsta jomas [Gr. 407]

2.1.1.1.   Fondu intervences

Atsauce: 17. panta 3. punkta d) apakšpunkta i),iii),iv),v) un vi) punkts

Saistītie rīcības veidi – 17. panta 3. punkta d) apakšpunkta i) punkts

| Teksta lauks [8 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [8 000 ]

Plānoto stratēģiskās nozīmes darbību saraksts – 17. panta 3. punkta d) apakšpunkta i) punkts

| Teksta lauks [2 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [2 000 ]

Galvenās mērķgrupas – 17. panta 3. punkta d) apakšpunkta iii) punkts

| Teksta lauks [1 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [1 000 ]

Konkrētās mērķteritorijas, t. sk. plānotais teritoriālo rīku izmantojums – 17. panta 3. punkta d) apakšpunkta iv) punkts

| Teksta lauks [2 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [2 000 ]

Starpreģionālās un transnacionālās darbības – 17. panta 3. punkta d) apakšpunkta v) punkts

| Teksta lauks [2 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [2 000 ]

Finanšu instrumentu plānotais izmantojums – 17. panta 3. punkta d) apakšpunkta vi) punkts

| Teksta lauks [1 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [1 000 ]

2.1.1.2   Rādītāji (3)

Atsauce: 17. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punkts

| 2. tabula. Izlaides rādītāji |
| --- |
| Prioritāte | Konkrētais mērķis (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) | Fonds | Reģiona kategorija | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Starpposma mērķrādītājs (2024) | Mērķis (2029) |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

2. tabula. Izlaides rādītāji

Prioritāte

Konkrētais mērķis (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF)

Fonds

Reģiona kategorija

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Starpposma mērķrādītājs (2024)

Mērķis (2029)

| 3. tabula. Rezultātu rādītāji |
| --- |
| Prioritāte | Konkrētais mērķis (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) | Fonds | Reģiona kategorija | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Sākuma vai atskaites vērtība | Atsauces gads | Mērķis (2029) | Datu avots [200] | Komentāri [200] |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

3. tabula. Rezultātu rādītāji

Prioritāte

Konkrētais mērķis (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF)

Fonds

Reģiona kategorija

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Sākuma vai atskaites vērtība

Atsauces gads

Mērķis (2029)

Datu avots [200]

Komentāri [200]

2.1.1.3.   Programmas resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida (4) (neattiecas uz EJZF) [Gr. 409]

Atsauce: 17. panta 3. punkta d) apakšpunkta vii) punkts

| 4. tabula. 1. dimensija – intervences joma |
| --- |
| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| | | | | | |

4. tabula. 1. dimensija – intervences joma

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

| 5. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids |
| --- |
| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| | | | | | |

5. tabula. 2. dimensija – finansējuma veids

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

| 6. tabula. 3. dimensija – teritoriālais īstenošanas mehānisms un teritoriālais aspekts |
| --- |
| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| | | | | | |

6. tabula. 3. dimensija – teritoriālais īstenošanas mehānisms un teritoriālais aspekts

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

| 7. tabula. 6. dimensija – ESF+ sekundārie temati |
| --- |
| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Konkrētais mērķis | Kods | Summa (EUR) |
| | | | | | |

7. tabula. 6. dimensija – ESF+ sekundārie temati

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Konkrētais mērķis

Kods

Summa (EUR)

2.1.2.   Konkrētais mērķis novērst materiālo nenodrošinātību

Atsauce: KNR 17. panta 3. punkts

Atbalsta veidi

| Teksta lauks [2 000  rakstzīmes] |
| --- |

Teksta lauks [2 000  rakstzīmes]

Galvenās mērķgrupas

| Teksta lauks [2 000  rakstzīmes] |
| --- |

Teksta lauks [2 000  rakstzīmes]

Valstu un reģionālo atbalsta shēmu atšifrējums

| Teksta lauks [2 000  rakstzīmes] |
| --- |

Teksta lauks [2 000  rakstzīmes]

Darbību atlases kritēriji (5)
  [Gr. 410]

| Teksta lauks [4 000  rakstzīmes] |
| --- |

Teksta lauks [4 000  rakstzīmes]

2.T   Tehniskās palīdzības prioritāte

Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkts; 29. pants, 30. pants, 31. pants, 89. pants

Apraksts par tehnisko palīdzību saskaņā ar vienotas likmes finansējumu – 30. pants

| Teksta lauks [5 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [5 000 ]

Apraksts par tehnisko palīdzību saskaņā ar maksājumiem, kas nav saistīti ar izmaksām – 31. pants

| Teksta lauks [3 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [3 000 ]

| 8. tabula. 1. dimensija – intervences joma |
| --- |
| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Kods | Summa (EUR) |
| | | | | |

8. tabula. 1. dimensija – intervences joma

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Kods

Summa (EUR)

| 9. tabula. 5. dimensija – ESF+ sekundārie temati |
| --- |
| Prioritāte Nr. | Fonds | Reģiona kategorija | Kods | Summa (EUR) |
| | | | | |

9. tabula. 5. dimensija – ESF+ sekundārie temati

Prioritāte Nr.

Fonds

Reģiona kategorija

Kods

Summa (EUR)

3.   Finanšu plāns

Atsauce: KNR 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta i)–iii) punkts; 106. panta 1.–3. punkts, 10. pants; 21. pants

3.A   Pārvietošanas un ieguldījumi (6)

Atsauce: KNR 10. pants; 21. pants

| □ | Programmas grozījums, kas saistīts ar KNR 10 pantu (ieguldījums InvestEU) |
| --- | --- |

□

Programmas grozījums, kas saistīts ar KNR 10 pantu (ieguldījums InvestEU)

| □ | Programmas grozījums, kas saistīts ar KNR 21. pantu (pārvietošanas uz instrumentiem, uz ko attiecas tieša vai netieša pārvaldība, starp dalītās pārvaldības fondiem) |
| --- | --- |

□

Programmas grozījums, kas saistīts ar KNR 21. pantu (pārvietošanas uz instrumentiem, uz ko attiecas tieša vai netieša pārvaldība, starp dalītās pārvaldības fondiem)

15. tabula. Ieguldījumi InvestEU

   (*3)

| | Reģionu kategorija | 1. politikas sadaļa | 2. politikas sadaļa | 3. politikas sadaļa | 4. politikas sadaļa | 5. politikas sadaļa | Summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f)=(a)+(b)+(c)+(d)+(e)) |
| ERAF | Attīstītākais | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals | | | | | | |
| ESF+ | Attīstītākais | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Tālākais | | | | | | |
| KF | | | | | | | |
| EJZF | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | |

Reģionu kategorija

1. politikas sadaļa

2. politikas sadaļa

3. politikas sadaļa

4. politikas sadaļa

5. politikas sadaļa

Summa

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)=(a)+(b)+(c)+(d)+(e))

ERAF

Attīstītākais

Mazāk attīstīts

Pārejas

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals

ESF+

Attīstītākais

Mazāk attīstīts

Pārejas

Tālākais

KF

EJZF

Kopā

16. tabula. Pārvietošanas uz instrumentiem, uz ko attiecas tieša vai netieša pārvaldība

   (*4)

| Fonds | Reģionu kategorija | 1. instruments | 2. instruments | 3.
   
  instruments | 4.
   
  instruments | 5.
   
  instruments | Pārvietojamā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f)=(a)+(b)+(c)+(d)+(e) |
| ERAF | Attīstītākais | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals | | | | | | |
| ESF+ | Attīstītākais | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | |
| Tālākais | | | | | | |
| KF | | | | | | | |
| EJZF | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | |

Fonds

Reģionu kategorija

1. instruments

2. instruments

3.
   
  instruments

4.
   
  instruments

5.
   
  instruments

Pārvietojamā summa

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)=(a)+(b)+(c)+(d)+(e)

ERAF

Attīstītākais

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals

ESF+

Attīstītākais

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais

KF

EJZF

Kopā

[Gr. 411]

17. tabula. Pārvietošanas starp dalītās pārvaldības fondiem
   (*5)

| | ERAF | ESF+ | KF | EJZF | AMF | IDF | BMVI | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Attīstītākais | Pārejas | Mazāk attīstīts | Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals | Attīstītākais | Pārejas | Mazāk attīstīts | Tālākais |
| ERAF | Attīstītākais | | | | | | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals | | | | | | | | | | | | | | |
| ESF+ | Attīstītākais | | | | | | | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | | | | | | | |
| Mazāk attīstīts | | | | | | | | | | | | | | |
| Tālākais | | | | | | | | | | | | | | |
| KF | | | | | | | | | | | | | | | |
| EJZF | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | | | | | |

ERAF

ESF+

KF

EJZF

AMF

IDF

BMVI

Kopā

Attīstītākais

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals

Attīstītākais

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais

ERAF

Attīstītākais

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals

ESF+

Attīstītākais

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais

KF

EJZF

Kopā

3.1   Finanšu apropriācijas pa gadiem

Atsauce: 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta i) punkts

| 10. tabula. Finanšu apropriācijas pa gadiem |
| --- |
| Fonds | Reģiona kategorija | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| ERAF | Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| Attīstītākais | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | |
| ESF+ | Mazāk attīstīts | | | | | | | | |
| Attīstītākais | | | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | | | |
| Tālākais | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | |
| Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | |
| EJZF | Nav norādīts | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | |

10. tabula. Finanšu apropriācijas pa gadiem

Fonds

Reģiona kategorija

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

ERAF

Mazāk attīstīts

Attīstītākais

Pārejas

Tālākais reģions un mazapdzīvots ziemeļu apgabals

Kopā

ESF+

Mazāk attīstīts

Attīstītākais

Pārejas

Tālākais

Kopā

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

EJZF

Nav norādīts

Kopā

3.2.   Kopējā finanšu apropriācija pa fondiem un valsts līdzfinansējums (7)
  [Gr. 412]

Atsauce: 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta ii) punkts, 17. panta 6. punkts

Mērķim “Nodarbinātībai un izaugsmei”

| 11. tabula. Kopējās finanšu apropriācijas pa fondiem un valsts līdzfinansējums |
| --- |
| Politikas mērķa Nr. vai TP | Prioritāte | ES atbalsta (kopējā vai publiskā) aprēķina bāze | Fonds | Reģiona kategorija
   (*6) | ES iemaksa | Valsts ieguldījums | Valsts ieguldījuma indikatīvs sadalījums | Kopā | Līdzfinansējuma likme |
| publisks | privāts |
| | | | | (a) | (b)=(c)+(d) | (c) | (d) | (e)=(a)+(b) (*7) | (f)=(a)/(e) (*7) |
| | 1. prioritāte | P/K | ERAF | Mazāk attīstīts | | | | | | |
| Attīstītākais | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Īpašs piešķīrums tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem | | | | | | |
| | 2. prioritāte | | ESF+ | Mazāk attīstīts | | | | | | |
| Attīstītākais | | | | | | |
| Pārejas | | | | | | |
| Tālākais | | | | | | |
| | 3. prioritāte | | KF | | | | | | | |
| TP | TP, KNR 29. pants | | ERAF vai ESF+, vai KF | | | | | | | |
| | TP, KNR 30. pants | | ERAF vai ESF+, vai KF | | | | | | | |
| Kopā ERAF | | | Attīstītākais | | | | | | |
| | | Pārejas | | | | | | |
| | | Mazāk attīstīts | | | | | | |
| | | Īpašs piešķīrums tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem | | | | | | |
| Kopā ESF+ | | | Attīstītākais | | | | | | |
| | | Pārejas | | | | | | |
| | | Mazāk attīstīts | | | | | | |
| | | Tālākais | | | | | | |
| Kopā KF | | Nav norādīts | | | | | | | |
| Pavisam kopā | | | | | | | | | |

11. tabula. Kopējās finanšu apropriācijas pa fondiem un valsts līdzfinansējums

Politikas mērķa Nr. vai TP

Prioritāte

ES atbalsta (kopējā vai publiskā) aprēķina bāze

Fonds

Reģiona kategorija
   (*6)

ES iemaksa

Valsts ieguldījums

Valsts ieguldījuma indikatīvs sadalījums

Kopā

Līdzfinansējuma likme

publisks

privāts

(a)

(b)=(c)+(d)

(c)

(d)

(e)=(a)+(b) (*7)

(f)=(a)/(e) (*7)

1. prioritāte

P/K

ERAF

Mazāk attīstīts

Attīstītākais

Pārejas

Īpašs piešķīrums tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem

2. prioritāte

ESF+

Mazāk attīstīts

Attīstītākais

Pārejas

Tālākais

3. prioritāte

KF

TP

TP, KNR 29. pants

ERAF vai ESF+, vai KF

TP, KNR 30. pants

ERAF vai ESF+, vai KF

Kopā ERAF

Attīstītākais

Pārejas

Mazāk attīstīts

Īpašs piešķīrums tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem

Kopā ESF+

Attīstītākais

Pārejas

Mazāk attīstīts

Tālākais

Kopā KF

Nav norādīts

Pavisam kopā

EJZF

Atsauce: 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta iii) punkts

| 11.A tabula |
| --- |
| Prioritāte | Atbalsta jomas veids (nomenklatūra izklāstīta EJZF regulā) | ES atbalsta aprēķina bāze | ES ieguldījums | Valsts publiskais finansējums | Kopā | Līdzfinansējuma likme |
| 1. prioritāte | 1.1 | Publisks | | | | |
| 1.2 | Publisks | | | | |
| 1.3 | Publisks | | | | |
| 1.4 | Publisks | | | | |
| 1.5 | Publisks | | | | |
| 2. prioritāte | 2.1 | Publisks | | | | |
| 3. prioritāte | 3.1 | Publisks | | | | |
| 4. prioritāte | 4.1 | Publisks | | | | |
| Tehniskā palīdzība | 5.1 | Publisks | | | | |

11.A tabula

Prioritāte

Atbalsta jomas veids (nomenklatūra izklāstīta EJZF regulā)

ES atbalsta aprēķina bāze

ES ieguldījums

Valsts publiskais finansējums

Kopā

Līdzfinansējuma likme

1. prioritāte

1.1

Publisks

1.2

Publisks

1.3

Publisks

1.4

Publisks

1.5

Publisks

2. prioritāte

2.1

Publisks

3. prioritāte

3.1

Publisks

4. prioritāte

4.1

Publisks

Tehniskā palīdzība

5.1

Publisks

4.   Veicinošie nosacījumi

Atsauce: 19. panta 3. punkta h) apakšpunkts

| 12. tabula. Veicinošie nosacījumi |
| --- |
| Veicinošie nosacījumi | Fonds | Konkrētais mērķis

  (Nepiemēro EJZF) | Veicinošā nosacījuma izpilde | Kritēriji | Kritēriju izpilde | Atsauce uz attiecīgajiem dokumentiem | Pamatojums |
| | | | Jā/Nē | 1. kritērijs | Jā/Nē | [500] | [1 000 ] |
| | | | | 2. kritērijs | Jā/Nē | | |

12. tabula. Veicinošie nosacījumi

Veicinošie nosacījumi

Fonds

Konkrētais mērķis

(Nepiemēro EJZF)

Veicinošā nosacījuma izpilde

Kritēriji

Kritēriju izpilde

Atsauce uz attiecīgajiem dokumentiem

Pamatojums

Jā/Nē

1. kritērijs

Jā/Nē

[500]

[1 000 ]

2. kritērijs

Jā/Nē

5.   Programmā iesaistītās iestādes

Atsauce: KNR 17. panta 3. punkta j) apakšpunkts; 65. pants, 78. pants

| 13. tabula. Programmā iesaistītās iestādes |
| --- |
| Programmā iesaistītās iestādes | Iestādes nosaukums[500] | Kontaktpersonas vārds, uzvārds [200] | E-pasts [200] |
| Vadošā iestāde | | | |
| Revīzijas iestāde | | | |
| Struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas | | | |

13. tabula. Programmā iesaistītās iestādes

Programmā iesaistītās iestādes

Iestādes nosaukums[500]

Kontaktpersonas vārds, uzvārds [200]

E-pasts [200]

Vadošā iestāde

Revīzijas iestāde

Struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas

6.   Partnerība

Atsauce: 17. panta 3. punkta g) apakšpunkts

| Teksta lauks [10 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 000 ]

7.   Komunikācija un redzamība

Atsauce: KNR 17. panta 3. punkta i) apakšpunkts, 42. panta 2. punkts

| Teksta lauks [4 500 ] |
| --- |

Teksta lauks [4 500 ]

8.   Vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu un vienotu likmju izmantošana, un finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

Atsauce: KNR 88. un 89. pants

14. tabula. Vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu un vienotu likmju izmantošana, un finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

| Norāde par 88. un 89. panta izmantošanu
   (*8) | Prioritāte Nr. | Fonds | Konkrētais mērķis (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) |
| --- | --- | --- | --- |
| Attiecināmo izdevumu atlīdzināšana saskaņā ar prioritāti, balstoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm atbilstoši KNR 88. pantam | 1. prioritāte | ERAF | 1. KM |
| 2. KM |
| 2. prioritāte | ESF+ | 3. KM |
| 4. KM |
| 3. prioritāte | KF | 5. KM |
| 6. KM |
| Finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošana saskaņā ar KNR 89. pantu | 1. prioritāte | ERAF | 7. KM |
| 8. KM |
| 2. prioritāte | ESF+ | 9. KM |
| 10. KM |
| 3. prioritāte | KF | 11. KM |
| 12. KM |

Norāde par 88. un 89. panta izmantošanu
   (*8)

Prioritāte Nr.

Fonds

Konkrētais mērķis (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF)

Attiecināmo izdevumu atlīdzināšana saskaņā ar prioritāti, balstoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm atbilstoši KNR 88. pantam

1. prioritāte

ERAF

1. KM

2. KM

2. prioritāte

ESF+

3. KM

4. KM

3. prioritāte

KF

5. KM

6. KM

Finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošana saskaņā ar KNR 89. pantu

1. prioritāte

ERAF

7. KM

8. KM

2. prioritāte

ESF+

9. KM

10. KM

3. prioritāte

KF

11. KM

12. KM

PAPILDINĀJUMI

| — | Attiecināmo izdevumu atlīdzināšana, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm (KNR 88. pants) |
| --- | --- |

—

Attiecināmo izdevumu atlīdzināšana, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm (KNR 88. pants)

| — | Finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām (KNR 89. pants) |
| --- | --- |

—

Finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām (KNR 89. pants)

| — | EJZF pasākumu plāns attiecībā uz piekrastes mazapjoma zveju |
| --- | --- |

—

EJZF pasākumu plāns attiecībā uz piekrastes mazapjoma zveju

| — | EJZF pasākumu plāns attiecībā uz katru tālāko reģionu |
| --- | --- |

—

EJZF pasākumu plāns attiecībā uz katru tālāko reģionu

---

(1)  Skaitlis kvadrātiekavās norāda rakstzīmju skaitu.

(*1)  Prioritārais virziens saskaņā ar ESF+ regulu.

(*2)  Šajā tabulā sniegtā informācija tiks izmantota, lai iepriekš aizpildītu citus elektroniskās veidnes laukus un tabulas. Neattiecas uz EJZF.
  [Gr. 405]

(**)  Ja atzīmējat, pārejiet uz 2.1.2. iedaļu.
  [Gr. 406]

(2)  Izņemot ESF+ regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta vii) punktā

  xi
  ) 
  apakšpunktā
  noteikto konkrēto mērķi.

(3)  Pirms vidusposma pārskatīšanas 2025. gadā attiecībā uz ERAF, ESF+ un KF norāda tikai sadalījumu par 2021. līdz 2025. gadu.

(4)  Pirms vidusposma pārskatīšanas 2025. gadā attiecībā uz ERAF, ESF+ un KF norāda tikai sadalījumu par 2021. līdz 2025. gadu.

(5)  Programmām, kuras var izmantot tikai konkrētajam mērķim, kas noteikts ESF+ regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta vii) punktā.

  xi
  ) 
  apakšpunktā
  .

(6)  Piemēro vienīgi programmas grozījumiem saskaņā ar KNR 10. un 21. pantu.

(*3)  Visu plānošanas periodā veikto ieguldījumu kumulatīvā summa.

(*4)  Visu plānošanas periodā veikto pārvietojumu kumulatīvā summa.

(*5)  Visu plānošanas periodā veikto pārvietojumu kumulatīvā summa.

(7)  Pirms vidusposma pārskatīšanas 2025. gadā attiecībā uz ERAF, ESF+ un KF norāda tikai finanšu apropriācijas par 2021. līdz 2025. gadu.

(*6)  Attiecībā uz ERAF: mazāk attīstīti, pārejas, attīstītākie reģioni un attiecīgā gadījumā īpašs piešķīrums tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem. Attiecībā uz ESF+: mazāk attīstīti, pārejas, attīstītākie reģioni un attiecīgā gadījumā papildu piešķīrums tālākajiem reģioniem. Attiecībā uz KF: neattiecas. Attiecībā uz tehnisko palīdzību reģiona kategoriju piemērošana ir atkarīga no izraudzītā fonda.

(*7)  Attiecīgā gadījumā visām reģionu kategorijām.

(*8)  Pilnīgu informāciju sniegs saskaņā ar modeļiem, kas pievienoti KNR.

1.
   
  papildinājums. Komisijas nodrošināta attiecināmo izdevumu atlīdzināšana dalībvalstij, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

(88.
   
  pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| Pašreizējā versija | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Pašreizējā versija

A.
     
  Galveno elementu kopsavilkums

| Prioritāte | Fonds | Konkrētais mērķis (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) | Reģiona kategorija | Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā prioritātē, kurai piemēros vienkāršotas izmaksu iespējas, % (aplēses) | Darbības veids(-i) | Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i) | Rādītāja mērvienība | Vienkāršotas izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes) | Attiecīgās standarta mēroga vienības cenas, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes


  (valsts valūtā) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | Kods | Apraksts | Kods | Apraksts | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Prioritāte

Fonds

Konkrētais mērķis (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF)

Reģiona kategorija

Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā prioritātē, kurai piemēros vienkāršotas izmaksu iespējas, % (aplēses)

Darbības veids(-i)

Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i)

Rādītāja mērvienība

Vienkāršotas izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes)

Attiecīgās standarta mēroga vienības cenas, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes

(valsts valūtā)

Kods

Apraksts

Kods

Apraksts

B.
     
  Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

Vai vadošā iestāde ir saņēmusi atbalstu no ārēja uzņēmuma, lai noteiktu turpmāk norādītās vienkāršotās izmaksas?

Darbības veidi

| 1.1. | Darbības veida apraksts |
| --- | --- |

1.1.

Darbības veida apraksts

| 1.2. | Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i) (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) |
| --- | --- |

1.2.

Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i) (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF)

| 1.3. | Rādītāja nosaukums (1) |
| --- | --- |

1.3.

Rādītāja nosaukums (1)

1

| 1.4. | Rādītāja mērvienība |
| --- | --- |

1.4.

Rādītāja mērvienība

| 1.5. | Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme |
| --- | --- |

1.5.

Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme

| 1.6. | Summa |
| --- | --- |

1.6.

Summa

| 1.7. | Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi |
| --- | --- |

1.7.

Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi

| 1.8. | Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus darbības attiecināmos izdevumus? (Jā/Nē) |
| --- | --- |

1.8.

Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus darbības attiecināmos izdevumus? (Jā/Nē)

| 1.9. | Korekcijas(-u) metode(-es) |
| --- | --- |

1.9.

Korekcijas(-u) metode(-es)

| 1.10. | Mērvienības sasniegšanas verifikācija






  — | kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai verificētu mērvienības sasniegšanu |
| --- | --- | --- |

1.10.

Mērvienības sasniegšanas verifikācija

—

kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai verificētu mērvienības sasniegšanu

| — | aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks

| — | aprakstīto datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība |
| --- | --- |

—

aprakstīto datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība

| 1.11. | Iespējamais nevēlamais stimuls vai problēmas, kas saistītas ar šo rādītāju, kā tās varētu mazināt, paredzamais riska līmenis |
| --- | --- |

1.11.

Iespējamais nevēlamais stimuls vai problēmas, kas saistītas ar šo rādītāju, kā tās varētu mazināt, paredzamais riska līmenis

| 1.12. | Kopsumma (valsts un ES), ko paredzēts atlīdzināt |
| --- | --- |

1.12.

Kopsumma (valsts un ES), ko paredzēts atlīdzināt

C
     
  Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšana

C

Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšana

| 1. | Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšanai izmantoto datu avots (kas sagatavojis datus; kur dati tiek glabāti; robeždatumi; validācija u. c.) |
| --- | --- |

1.

1.

Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšanai izmantoto datu avots (kas sagatavojis datus; kur dati tiek glabāti; robeždatumi; validācija u. c.)

| 2. | Norādiet, kāpēc ierosinātā metode un aprēķins atbilst darbības veidam. |
| --- | --- |

2.

2.

Norādiet, kāpēc ierosinātā metode un aprēķins atbilst darbības veidam.

| 3. | Norādiet, kā tika veikti aprēķini, jo īpaši norādot pieņēmumus, kas veikti attiecībā uz kvalitāti vai daudzumu. Attiecīgā gadījumā izmanto un šim pielikumam pievieno statistikas datus un kritērijus formātā, kādā tos Komisija var izmantot. |
| --- | --- |

3.

3.

Norādiet, kā tika veikti aprēķini, jo īpaši norādot pieņēmumus, kas veikti attiecībā uz kvalitāti vai daudzumu. Attiecīgā gadījumā izmanto un šim pielikumam pievieno statistikas datus un kritērijus formātā, kādā tos Komisija var izmantot.

| 4. | Izskaidrojiet, kā Jūs nodrošinājāt, ka vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājuma vai vienotu likmju aprēķināšanā tika ietverti tikai attiecināmie izdevumi. |
| --- | --- |

4.

4

Izskaidrojiet, kā Jūs nodrošinājāt, ka vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājuma vai vienotu likmju aprēķināšanā tika ietverti tikai attiecināmie izdevumi.

| 5. | Revīzijas iestādes(-žu) veikts aprēķināšanas metodoloģijas un summu novērtējums, un kārtība, kas nodrošina datu verifikāciju, kvalitāti, vākšanu un glabāšanu. |
| --- | --- |

5.

5

Revīzijas iestādes(-žu) veikts aprēķināšanas metodoloģijas un summu novērtējums, un kārtība, kas nodrošina datu verifikāciju, kvalitāti, vākšanu un glabāšanu.

---

(1)  Vienam darbības veidam ir iespējami vairāki papildu rādītāji (piemēram, viens izlaides rādītājs un viens rezultātu rādītājs). Šādos gadījumos 1.3. līdz 1.11. punktus aizpilda par katru rādītāju.

1

2. papildinājums. Finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

(89. pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| Pašreizējā versija | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Pašreizējā versija

A.
     
  Galveno elementu kopsavilkums

| Prioritāte | Fonds | Konkrētais mērķis (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) | Reģiona kategorija | Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām | Darbības veids(-i) | Izpildāmie nosacījumi/gūstamie rezultāti | Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i) | Rādītāja mērvienība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | Kods | Apraksts | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Kopējā summa, kuru sedz | | | | | | | | | |

Prioritāte

Fonds

Konkrētais mērķis (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF)

Reģiona kategorija

Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām

Darbības veids(-i)

Izpildāmie nosacījumi/gūstamie rezultāti

Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i)

Rādītāja mērvienība

Kods

Apraksts

Kopējā summa, kuru sedz

B.
     
  Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

Darbības veidi

| 1.1. | Darbības veida apraksts |
| --- | --- |

1.1.

Darbības veida apraksts

| 1.2. | Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i) (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) |
| --- | --- |

1.2.

Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i) (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF)

| 1.3. | Izpildāmie nosacījumi vai gūstamie rezultāti |
| --- | --- |

1.3.

Izpildāmie nosacījumi vai gūstamie rezultāti

| 1.4. | Nosacījumu izpildes vai rezultātu gūšanas termiņš |
| --- | --- |

1.4.

Nosacījumu izpildes vai rezultātu gūšanas termiņš

| 1.5. | Nodevumu rādītāju definīcija |
| --- | --- |

1.5.

Nodevumu rādītāju definīcija

| 1.6. | Nodevumu rādītāja mērvienība |
| --- | --- |

1.6.

Nodevumu rādītāja mērvienība

| 1.7. | Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks |
| --- | --- |

1.7.

Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks

Starpposma nodevumi

Datums

Summa

| 1.8. | Kopsumma (t. sk. ES un valsts finansējums) |
| --- | --- |

1.8.

Kopsumma (t. sk. ES un valsts finansējums)

| 1.9. | Korekcijas(-u) metode(-es) |
| --- | --- |

1.9.

Korekcijas(-u) metode(-es)

| 1.10. | Rezultāta (attiecīgā gadījuma arī starpposma nodevumu) sasniegšanas vai nosacījumu izpildes verifikācija






  — | aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai pārbaudītu rezultāta sasniegšanu vai nosacījumu izpildi |
| --- | --- | --- |

1.10.

Rezultāta (attiecīgā gadījuma arī starpposma nodevumu) sasniegšanas vai nosacījumu izpildes verifikācija

—

aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai pārbaudītu rezultāta sasniegšanu vai nosacījumu izpildi

| — | aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks

| — | aprakstiet datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību |
| --- | --- |

—

aprakstiet datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību

| 1.11. | Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas izsekojamību |
| --- | --- |

1.11.

Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas izsekojamību

Norādiet struktūru(-as), kas ir atbildīga(-as) par šīs kārtības īstenošanu.

3. papildinājums.
  EJZF pasākumu plāns attiecībā uz piekrastes mazapjoma zveju

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| Pašreizējā versija | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Pašreizējā versija

1.   Mazapjoma piekrastes flotes apraksts

| Teksta lauks [5 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [5 000 ]

2.   Rentablas un ilgtspējīgas piekrastes mazapjoma zvejas attīstīšanas stratēģijas vispārējs apraksts

| Teksta lauks [5 000 ] un indikatīva kopējā piešķirtā EJZF summa |
| --- |

Teksta lauks [5 000 ] un indikatīva kopējā piešķirtā EJZF summa

3.   Apraksts par īpašām darbībām saskaņā ar rentablas un ilgtspējīgas piekrastes mazapjoma zvejas attīstīšanas stratēģiju

| Galveno darbību apraksts | Indikatīva piešķirtā EJZF summa (EUR) |
| --- | --- |
| Zvejas kapacitātes koriģēšana un pārvaldība

  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Ilgtspējīgas, klimatnoturīgas un mazoglekļa zvejas prakses veicināšana, kas līdz minimumam samazina videi nodarīto kaitējumu

  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Nozares vērtību ķēdes stiprināšana un mārketinga stratēģiju veicināšana

  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Prasmju, zināšanu, inovācijas un spēju veidošanas veicināšana

  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Veselības aprūpes, drošības un darba apstākļu uzlabošana uz zvejas kuģiem

  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Uzlabota atbilstība datu vākšanas, izsekojamības, pārraudzības, kontroles un uzraudzības prasībām

  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Mazapjoma operatoru iesaiste jūras telpas, tostarp aizsargājamu jūras teritoriju un Natura 2000 teritoriju, pārvaldībā, kas balstīta uz līdzdalību

  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Darbību dažādošana plašākā ilgtspējīgā zilajā ekonomikā

  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Mazapjoma operatoru kolektīvā organizēšanās un dalība lēmumu pieņemšanas un konsultēšanas procesos

  Teksta lauks [10 000 ] | |

Galveno darbību apraksts

Indikatīva piešķirtā EJZF summa (EUR)

Zvejas kapacitātes koriģēšana un pārvaldība

Teksta lauks [10 000 ]

Ilgtspējīgas, klimatnoturīgas un mazoglekļa zvejas prakses veicināšana, kas līdz minimumam samazina videi nodarīto kaitējumu

Teksta lauks [10 000 ]

Nozares vērtību ķēdes stiprināšana un mārketinga stratēģiju veicināšana

Teksta lauks [10 000 ]

Prasmju, zināšanu, inovācijas un spēju veidošanas veicināšana

Teksta lauks [10 000 ]

Veselības aprūpes, drošības un darba apstākļu uzlabošana uz zvejas kuģiem

Teksta lauks [10 000 ]

Uzlabota atbilstība datu vākšanas, izsekojamības, pārraudzības, kontroles un uzraudzības prasībām

Teksta lauks [10 000 ]

Mazapjoma operatoru iesaiste jūras telpas, tostarp aizsargājamu jūras teritoriju un Natura 2000 teritoriju, pārvaldībā, kas balstīta uz līdzdalību

Teksta lauks [10 000 ]

Darbību dažādošana plašākā ilgtspējīgā zilajā ekonomikā

Teksta lauks [10 000 ]

Mazapjoma operatoru kolektīvā organizēšanās un dalība lēmumu pieņemšanas un konsultēšanas procesos

Teksta lauks [10 000 ]

4.   Attiecīgā gadījumā PLO brīvprātīgi piemērojamo pamatnostādņu īstenošana, lai nodrošinātu ilgtspējīgu mazapjoma zveju

| Teksta lauks [10 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 000 ]

5.   Attiecīgā gadījumā Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas reģionālā rīcības plāna par mazapjoma zveju īstenošana

| Teksta lauks [10 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 000 ]

6.   Rādītāji

| 1. tabula. Izlaides rādītāji |
| --- |
| Izlaides rādītāja nosaukums | Mērvienība | Starpposma mērķrādītājs (2024) | Mērķis (2029) |
| | | | |
| | | | |

1. tabula. Izlaides rādītāji

Izlaides rādītāja nosaukums

Mērvienība

Starpposma mērķrādītājs (2024)

Mērķis (2029)

| 2. tabula. Rezultātu rādītāji |
| --- |
| Rezultātu rādītāja nosaukums | Mērvienība | Atskaites līmenis | Atsauces gads | Mērķis (2029) |
| | | | | |
| | | | | |

2. tabula. Rezultātu rādītāji

Rezultātu rādītāja nosaukums

Mērvienība

Atskaites līmenis

Atsauces gads

Mērķis (2029)

4. papildinājums.
  EJZF pasākumu plāns attiecībā uz katru tālāko reģionu

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| Pašreizējā versija | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Pašreizējā versija

1.   Zivsaimniecības resursu ilgtspējīgas izmantošanas stratēģijas un ilgtspējīgās zilās ekonomikas attīstīšanas apraksts

| Teksta lauks [30 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [30 000 ]

2.   Galveno paredzēto darbību un atbilstošo finanšu resursu apraksts

| Galveno darbību apraksts | Piešķirtā EJZF summa (EUR) |
| --- | --- |
| Strukturāls atbalsts zvejniecības un akvakultūras nozarei saskaņā ar EJZF

  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Kompensācijas par papildu izmaksām saskaņā ar EJZF 21. pantu

  Teksta lauks [10 000 ] | |
| Citas investīcijas ilgtspējīgā zilajā ekonomikā, kas nepieciešamas ilgtspējīgai piekrastes teritorijas attīstībai

  Teksta lauks [10 000 ] | |

Galveno darbību apraksts

Piešķirtā EJZF summa (EUR)

Strukturāls atbalsts zvejniecības un akvakultūras nozarei saskaņā ar EJZF

Teksta lauks [10 000 ]

Kompensācijas par papildu izmaksām saskaņā ar EJZF 21. pantu

Teksta lauks [10 000 ]

Citas investīcijas ilgtspējīgā zilajā ekonomikā, kas nepieciešamas ilgtspējīgai piekrastes teritorijas attīstībai

Teksta lauks [10 000 ]

3.   Sinerģijas ar citiem Savienības finansējuma avotiem apraksts

| Teksta lauks [10 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 000 ]

4.   Sinerģiju ar rīcības plānu mazapjoma piekrastes zvejai apraksts

| Teksta lauks [10 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 000 ]

VI PIELIKUMS

Veidne AMIF, IDF un BMVI programmām – 16. panta 3. punkts

| CCI numurs | |
| --- | --- |
| Nosaukums angļu valodā | [255 rakstzīmes (1)] |
| Nosaukums valsts valodā | [255] |
| Versija | |
| Pirmais gads | [4] |
| Pēdējais gads | [4] |
| Atbalsttiesīgums no | |
| Atbalsttiesīgums līdz | |
| Komisijas lēmuma numurs | |
| Komisijas lēmuma datums | |
| Dalībvalsts grozošā lēmuma numurs | |
| Dalībvalsts grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums | |

CCI numurs

Nosaukums angļu valodā

[255 rakstzīmes (1)]

Nosaukums valsts valodā

[255]

Versija

Pirmais gads

[4]

Pēdējais gads

[4]

Atbalsttiesīgums no

Atbalsttiesīgums līdz

Komisijas lēmuma numurs

Komisijas lēmuma datums

Dalībvalsts grozošā lēmuma numurs

Dalībvalsts grozošā lēmuma spēkā stāšanās datums

1.   Programmas stratēģija: galvenās problēmas un politikas risinājumi

Atsauce: 17. panta 3. punkta a) apakšpunkta i)–v) punkts un vii) punkts un 17. panta 3. punkta b) apakšpunkts

| Šajā iedaļā izklāstīts, kā programma risinās partnerības nolīgumos noteiktās galvenās problēmas, un sniedz kopsavilkumu par problēmām, kas valsts līmenī konstatētas, balstoties uz vietējo, reģionālo un valsts līmeņa vajadzību novērtējumiem un/vai stratēģijām. Tajā sniegts pārskats par pašreizējo stāvokli attiecīgo ES acquis īstenošanā un saistībā ar ES rīcības plāniem sasniegto progresu, un aprakstīts, kā fonds atbalstīs to attīstību visā plānošanas periodā. |
| --- |

Šajā iedaļā izklāstīts, kā programma risinās partnerības nolīgumos noteiktās galvenās problēmas, un sniedz kopsavilkumu par problēmām, kas valsts līmenī konstatētas, balstoties uz vietējo, reģionālo un valsts līmeņa vajadzību novērtējumiem un/vai stratēģijām. Tajā sniegts pārskats par pašreizējo stāvokli attiecīgo ES acquis īstenošanā un saistībā ar ES rīcības plāniem sasniegto progresu, un aprakstīts, kā fonds atbalstīs to attīstību visā plānošanas periodā.

| Teksta lauks [15 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [15 000 ]

2.   Konkrētie mērķi (atkārto par katru konkrēto mērķi, kas nav tehniskā palīdzība)

Atsauce: 17. panta 2. punkts un 17. panta 4. punkts

2.1.   Konkrētā mērķa nosaukums [300]

2.1.1.   Konkrētā mērķa apraksts

| Šajā iedaļā attiecībā uz katru konkrēto mērķi aprakstīta sākotnējā situācija, galvenās problēmas un ierosināti risinājumi, ko atbalsta fonds. Tajā aprakstīts, kuri darbības mērķi tiek sasniegti ar fonda atbalstu; tajā sniegts orientējošs darbību saraksts AMIF, IDF vai BMVI regulas 3. un 4. panta tvērumā.


  Jo īpaši: saistībā ar darbības atbalstu tajā sniedz pamatojumu saskaņā ar IDF regulas 17. pantu, BMVI regulas 17. un 18. pantu vai AMIF regulas 20. pantu. Tajā ietver orientējošu saņēmēju sarakstu kopā ar tiesību aktos noteiktajiem pienākumiem, galvenos atbalstāmos uzdevumus un orientējošu personāla skaitu, ko paredzēts atbalstīt saistībā ar katru saņēmēju un uzdevumu. Attiecībā uz IDF darbības atbalstu apraksta veidnes 4. punktā.


  Saistībā ar īpašām darbībām tajā apraksta, kā darbība tiks īstenota, un sniedz pamatojumu par piešķirto summu. Turklāt attiecībā uz kopīgām īpašām darbībām vadošā dalībvalsts uzskaita iesaistītās dalībvalstis, norādot to pienākumus un to finansiālo ieguldījumu, ja tāds ir.


  Saistībā ar ārkārtas palīdzību tajā apraksta, kā darbība tiks īstenota, un sniedz pamatojumu par piešķirto summu.


  Attiecīgā gadījumā finanšu instrumentu plānotais izmantojums.


  Tikai AMIF: pārmitināšanu un solidaritāti norāda atsevišķi.


  Teksta lauks (16 000 rakstzīmes) |
| --- |

Šajā iedaļā attiecībā uz katru konkrēto mērķi aprakstīta sākotnējā situācija, galvenās problēmas un ierosināti risinājumi, ko atbalsta fonds. Tajā aprakstīts, kuri darbības mērķi tiek sasniegti ar fonda atbalstu; tajā sniegts orientējošs darbību saraksts AMIF, IDF vai BMVI regulas 3. un 4. panta tvērumā.

Jo īpaši: saistībā ar darbības atbalstu tajā sniedz pamatojumu saskaņā ar IDF regulas 17. pantu, BMVI regulas 17. un 18. pantu vai AMIF regulas 20. pantu. Tajā ietver orientējošu saņēmēju sarakstu kopā ar tiesību aktos noteiktajiem pienākumiem, galvenos atbalstāmos uzdevumus un orientējošu personāla skaitu, ko paredzēts atbalstīt saistībā ar katru saņēmēju un uzdevumu. Attiecībā uz IDF darbības atbalstu apraksta veidnes 4. punktā.

Saistībā ar īpašām darbībām tajā apraksta, kā darbība tiks īstenota, un sniedz pamatojumu par piešķirto summu. Turklāt attiecībā uz kopīgām īpašām darbībām vadošā dalībvalsts uzskaita iesaistītās dalībvalstis, norādot to pienākumus un to finansiālo ieguldījumu, ja tāds ir.

Saistībā ar ārkārtas palīdzību tajā apraksta, kā darbība tiks īstenota, un sniedz pamatojumu par piešķirto summu.

Attiecīgā gadījumā finanšu instrumentu plānotais izmantojums.

Tikai AMIF: pārmitināšanu un solidaritāti norāda atsevišķi.

Teksta lauks (16 000 rakstzīmes)

2.1.2.   rādītāji

| 1. tabula. Izlaides rādītāji |
| --- |
| Konkrētais mērķis | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Starpposma mērķrādītājs (2024) | Mērķis (2029) |
| | | | | | |

1. tabula. Izlaides rādītāji

Konkrētais mērķis

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Starpposma mērķrādītājs (2024)

Mērķis (2029)

| 2. tabula. Rezultātu rādītāji |
| --- |
| Konkrētais mērķis | ID [5] | Rādītājs [255] | Mērvienība | Sākuma vai atskaites vērtība | Atsauces gads | Mērķis (2029) | Datu avots [200] | Komentāri [200] |
| | | | | | | | | |

2. tabula. Rezultātu rādītāji

Konkrētais mērķis

ID [5]

Rādītājs [255]

Mērvienība

Sākuma vai atskaites vērtība

Atsauces gads

Mērķis (2029)

Datu avots [200]

Komentāri [200]

2.1.3.   Programmas resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida

Atsauce: BMVI regulas 17. panta 5. punkts un 10. panta 16. punkts vai IDF regulas 10. panta 9. punkts, vai AMIF regulas 10. panta 8. punkts

| 3.
  tabula |
| --- |
| Konkrētais mērķis | Intervences veids | Kods | Provizoriskā summa (EUR) |
| | | | |

3.
  tabula

Konkrētais mērķis

Intervences veids

Kods

Provizoriskā summa (EUR)

1.1.   Darbības atbalsts (tikai IDF)

| Šo iedaļu piemēro vienīgi programmām, kas saņem atbalstu no IDF, un sniedz pamatojumu tā izmantošanai saskaņā ar IDF regulas 17. pantu. Tajā ietver orientējošu saņēmēju sarakstu kopā ar tiesību aktos noteiktajiem pienākumiem, galvenos atbalstāmos uzdevumus un orientējošu personāla skaitu, ko paredzēts atbalstīt saistībā ar katru saņēmēju un uzdevumu. Sk. arī 2.1.1. punktu. |
| --- |

Šo iedaļu piemēro vienīgi programmām, kas saņem atbalstu no IDF, un sniedz pamatojumu tā izmantošanai saskaņā ar IDF regulas 17. pantu. Tajā ietver orientējošu saņēmēju sarakstu kopā ar tiesību aktos noteiktajiem pienākumiem, galvenos atbalstāmos uzdevumus un orientējošu personāla skaitu, ko paredzēts atbalstīt saistībā ar katru saņēmēju un uzdevumu. Sk. arī 2.1.1. punktu.

| Teksta lauks [5 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [5 000 ]

| 4.
  tabula |
| --- |
| Intervences veids | Kods | Provizoriskā summa (EUR) |
| | | |

4.
  tabula

Intervences veids

Kods

Provizoriskā summa (EUR)

1.2.   Tehniskā palīdzība

Atsauce: 17. panta 3. punkta e) apakšpunkts; KNR 30. pants KNR 31. pants KNR 89. pants

| Teksta lauks [5 000 ] (Tehniskā palīdzība saskaņā ar vienotas likmes finansējumu) |
| --- |
| Teksta lauks [3 000 ] (Tehniskā palīdzība saskaņā ar maksājumiem, kas nav saistīti ar izmaksām) |

Teksta lauks [5 000 ] (Tehniskā palīdzība saskaņā ar vienotas likmes finansējumu)

Teksta lauks [3 000 ] (Tehniskā palīdzība saskaņā ar maksājumiem, kas nav saistīti ar izmaksām)

| 5.
  tabula |
| --- |
| Intervences veids | Kods | Provizoriskā summa (EUR) |
| | | |

5.
  tabula

Intervences veids

Kods

Provizoriskā summa (EUR)

3.   Finanšu plāns

Atsauce: 17. panta 3. punkta f) apakšpunkts

3.1.   Finanšu apropriācijas pa gadiem

| 6.
  tabula |
| --- |
| Fonds | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā |
| | | | | | | | | |

6.
  tabula

Fonds

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā

3.2.   Kopējās fonda finanšu apropriācijas un valsts līdzfinansējums

Atsauce: 17. panta 3. punkta f) apakšpunkta iv) punkts

| 7.
  tabula |
| --- |
| Konkrētais mērķis | Darbības veids | ES atbalsta (kopējā vai publiskā) aprēķina bāze | ES ieguldījums (a) | Valsts ieguldījums (b)=(c)+(d) | Valsts ieguldījuma indikatīvs sadalījums | Kopā


  e=(a)+(b) | Līdzfinansēšanas likme (f)=(a)/(e) |
| publisks (c) | privāts (d) |
| 1. konkrētais mērķis | Darbības veids Nr. 1 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | | | | | | | |
| | Darbības veids Nr. 2 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | | | | | | | |
| | Darbības veids Nr. 3 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | | | | | | | |
| | Darbības veids Nr. 4 [atsauce uz AMIF regulas 14. un 15. pantu] | | | | | | | |
| Kopā par 1. KM | | | | | | | | |
| 2. KM | Darbības veids Nr. 1 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | | | | | | | |
| | Darbības veids Nr. 2 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | | | | | | | |
| | Darbības veids Nr. 3 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | | | | | | | |
| Kopā par 2. KM | | | | | | | | |
| 3. KM | Darbības veids Nr. 1 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | | | | | | | |
| | Darbības veids Nr. 2 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | | | | | | | |
| | Darbības veids Nr. 3 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | | | | | | | |
| Kopā par 3. KM | | | | | | | | |
| TP (KNR 30. pants) | | | | | | | | |
| TP (KNR 31. pants) | | | | | | | | |
| Pavisam kopā | | | | | | | | |

7.
  tabula

Konkrētais mērķis

Darbības veids

ES atbalsta (kopējā vai publiskā) aprēķina bāze

ES ieguldījums (a)

Valsts ieguldījums (b)=(c)+(d)

Valsts ieguldījuma indikatīvs sadalījums

Kopā

e=(a)+(b)

Līdzfinansēšanas likme (f)=(a)/(e)

publisks (c)

privāts (d)

1. konkrētais mērķis

Darbības veids Nr. 1 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

Darbības veids Nr. 2 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

Darbības veids Nr. 3 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

Darbības veids Nr. 4 [atsauce uz AMIF regulas 14. un 15. pantu]

Kopā par 1. KM

2. KM

Darbības veids Nr. 1 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

Darbības veids Nr. 2 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

Darbības veids Nr. 3 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

Kopā par 2. KM

3. KM

Darbības veids Nr. 1 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

Darbības veids Nr. 2 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

Darbības veids Nr. 3 [atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

Kopā par 3. KM

TP (KNR 30. pants)

TP (KNR 31. pants)

Pavisam kopā

| 8. tabula [tikai AMIF] | Personu skaits gadā |
| --- | --- |
| Kategorija | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 |
| Pārmitināšana | | | | | | | |
| Humanitāra uzņemšana | | | | | | | |
| [citas kategorijas] | | | | | | | |

8. tabula [tikai AMIF]

Personu skaits gadā

Kategorija

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Pārmitināšana

Humanitāra uzņemšana

[citas kategorijas]

4.   Veicinošie nosacījumi

Atsauce: 17. panta 3. punkta h) apakšpunkts

| 9.
  tabula |
| --- |
| Veicinošie nosacījumi | Veicinošā nosacījuma izpilde | Kritēriji | Kritēriju izpilde | Atsauce uz attiecīgajiem dokumentiem | Pamatojums |
| | | 1. kritērijs | Jā/Nē | [500] | [1 000 ] |
| | | 2. kritērijs | | | |

9.
  tabula

Veicinošie nosacījumi

Veicinošā nosacījuma izpilde

Kritēriji

Kritēriju izpilde

Atsauce uz attiecīgajiem dokumentiem

Pamatojums

1. kritērijs

Jā/Nē

[500]

[1 000 ]

2. kritērijs

5.   Programmā iesaistītās iestādes

Atsauce: KNR 17. panta 3. punkta j) apakšpunkts; 65. un 78. pants

| 10.
  tabula | Iestādes nosaukums[500] | Kontaktpersonas vārds, uzvārds un amats [200] | E-pasts [200] |
| --- | --- | --- | --- |
| Vadošā iestāde | | | |
| Revīzijas iestāde | | | |
| Struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas | | | |

10.
  tabula

Iestādes nosaukums[500]

Kontaktpersonas vārds, uzvārds un amats [200]

E-pasts [200]

Vadošā iestāde

Revīzijas iestāde

Struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas

6.   Partnerība

Atsauce: 17. panta 3. punkta g) apakšpunkts

| Teksta lauks [10 000 ] |
| --- |

Teksta lauks [10 000 ]

7.   Komunikācija un redzamība

Atsauce: KNR 17. panta 3. punkta i) apakšpunkts, 42. panta 2. punkts

| Teksta lauks [4 500 ] |
| --- |

Teksta lauks [4 500 ]

8.   Vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu un vienotu likmju izmantošana, un finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

Atsauce: KNR 88. un 89. pants

| Norāde par 88. un 89. panta izmantošanu
   (*1) | Konkrētais mērķis |
| --- | --- |
| Attiecināmo izdevumu atlīdzināšana saskaņā ar prioritāti, balstoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm atbilstoši KNR 88. pantam | |
| Finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošana saskaņā ar KNR 89. pantu | |

Norāde par 88. un 89. panta izmantošanu
   (*1)

Konkrētais mērķis

Attiecināmo izdevumu atlīdzināšana saskaņā ar prioritāti, balstoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm atbilstoši KNR 88. pantam

Finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošana saskaņā ar KNR 89. pantu

PAPILDINĀJUMI

| — | Attiecināmo izdevumu atlīdzināšana, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm (KNR 88. pants) |
| --- | --- |

—

Attiecināmo izdevumu atlīdzināšana, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm (KNR 88. pants)

| — | Finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām (KNR 89. pants) |
| --- | --- |

—

Finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām (KNR 89. pants)

---

(1)  Skaitlis kvadrātiekavās norāda rakstzīmju skaitu.

(*1)  Pilnīgu informāciju sniegs saskaņā ar modeļiem, kas ietverti papildinājumos.

1. papildinājums.
  Komisijas nodrošināta attiecināmo izdevumu atlīdzināšana dalībvalstij, pamatojoties uz vienības izmaksām, fiksētas summas maksājumiem un vienotām likmēm

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

(88. pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| Pašreizējā versija | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Pašreizējā versija

A.
     
  Galveno elementu kopsavilkums

| Prioritāte | Fonds | Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā prioritātē, kurai piemēros vienkāršotas izmaksu iespējas, % (aplēses) | Darbības veids(-i) | Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i) | Rādītāja mērvienība | Vienkāršotas izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes) | Attiecīgās standarta mēroga vienības cenas, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Kods | Apraksts | Kods | Apraksts | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Prioritāte

Fonds

Tā aplēstā proporcija no kopējā finanšu piešķīruma attiecīgajā prioritātē, kurai piemēros vienkāršotas izmaksu iespējas, % (aplēses)

Darbības veids(-i)

Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i)

Rādītāja mērvienība

Vienkāršotas izmaksu iespējas veids (vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes)

Attiecīgās standarta mēroga vienības cenas, fiksētas summas maksājumi vai vienotas likmes

Kods

Apraksts

Kods

Apraksts

B.
     
  Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

Vai vadošā iestāde ir saņēmusi atbalstu no ārēja uzņēmuma, lai noteiktu turpmāk norādītās vienkāršotās izmaksas?

Darbības veidi

| 1.1. | Darbības veida apraksts |
| --- | --- |

1.1.

Darbības veida apraksts

| 1.2 | Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i) (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) |
| --- | --- |

1.2

1.2

Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i) (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF)

| 1.3. | Rādītāja nosaukums (1) |
| --- | --- |

1.3.

Rādītāja nosaukums (1)

1

| 1.4. | Rādītāja mērvienība |
| --- | --- |

1.4.

Rādītāja mērvienība

| 1.5. | Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme |
| --- | --- |

1.5.

Vienības izmaksu standarta likme, fiksētas summas maksājums vai vienota likme

| 1.6. | Summa |
| --- | --- |

1.6.

Summa

| 1.7. | Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi |
| --- | --- |

1.7.

Izmaksu kategorijas, kas tiek segtas ar vienības cenu, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmi

| 1.8. | Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus darbības attiecināmos izdevumus? (Jā/Nē) |
| --- | --- |

1.8.

Vai šīs izmaksu kategorijas sedz visus darbības attiecināmos izdevumus? (Jā/Nē)

| 1.9. | Korekcijas(-u) metode(-es) |
| --- | --- |

1.9.

Korekcijas(-u) metode(-es)

| 1.10. | Mērvienības sasniegšanas verifikācija






  — | aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai verificētu mērvienības sasniegšanu |
| --- | --- | --- |

1.10.

Mērvienības sasniegšanas verifikācija

—

aprakstiet, kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai verificētu mērvienības sasniegšanu

| — | aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks

| — | aprakstiet aprakstīto datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību |
| --- | --- |

—

aprakstiet aprakstīto datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtību

| 1.11. | Iespējamais nevēlamais stimuls vai problēmas, kas saistītas ar šo rādītāju, kā tās varētu mazināt, paredzamais riska līmenis |
| --- | --- |

1.11.

Iespējamais nevēlamais stimuls vai problēmas, kas saistītas ar šo rādītāju, kā tās varētu mazināt, paredzamais riska līmenis

| 1.12. | Kopsumma (valsts un ES), ko paredzēts atlīdzināt |
| --- | --- |

1.12.

Kopsumma (valsts un ES), ko paredzēts atlīdzināt

C
     
  Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšana

C

Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšana

| 1. | Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšanai izmantoto datu avots (kas sagatavojis datus; kur dati tiek glabāti; robeždatumi; validācija u. c.) |
| --- | --- |

1.

1.

Vienības izmaksu standarta likmju, fiksētas summas maksājumu vai vienotu likmju aprēķināšanai izmantoto datu avots (kas sagatavojis datus; kur dati tiek glabāti; robeždatumi; validācija u. c.)

| 2. | Norādiet, kāpēc ierosinātā metode un aprēķins atbilst darbības veidam. |
| --- | --- |

2.

2.

Norādiet, kāpēc ierosinātā metode un aprēķins atbilst darbības veidam.

| 3. | Norādiet, kā tika veikti aprēķini, jo īpaši norādot pieņēmumus, kas veikti attiecībā uz kvalitāti vai daudzumu. Attiecīgā gadījumā izmanto un šim pielikumam pievieno statistikas datus un kritērijus formātā, kādā tos Komisija var izmantot. |
| --- | --- |

3.

3.

Norādiet, kā tika veikti aprēķini, jo īpaši norādot pieņēmumus, kas veikti attiecībā uz kvalitāti vai daudzumu. Attiecīgā gadījumā izmanto un šim pielikumam pievieno statistikas datus un kritērijus formātā, kādā tos Komisija var izmantot.

| 4. | Izskaidrojiet, kā Jūs nodrošinājāt, ka vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājuma vai vienotu likmju aprēķināšanā tika ietverti tikai attiecināmie izdevumi. |
| --- | --- |

4.

4

Izskaidrojiet, kā Jūs nodrošinājāt, ka vienības izmaksu standarta likmes, fiksētas summas maksājuma vai vienotu likmju aprēķināšanā tika ietverti tikai attiecināmie izdevumi.

| 5. | Revīzijas iestādes(-žu) veikts aprēķināšanas metodoloģijas un summu novērtējums, un kārtība, kas nodrošina datu verifikāciju, kvalitāti, vākšanu un glabāšanu. |
| --- | --- |

5.

5

Revīzijas iestādes(-žu) veikts aprēķināšanas metodoloģijas un summu novērtējums, un kārtība, kas nodrošina datu verifikāciju, kvalitāti, vākšanu un glabāšanu.

---

(1)  Vienam darbības veidam ir iespējami vairāki papildu rādītāji (piemēram, viens izlaides rādītājs un viens rezultātu rādītājs). Šādos gadījumos 1.3. līdz 1.11. punktus aizpilda par katru rādītāju.

1

2.
   
  papildinājums. Finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām

Veidne datu iesniegšanai Komisijā izskatīšanai

(89.
   
  pants)

| Priekšlikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| Pašreizējā versija | |

Priekšlikuma iesniegšanas datums

Pašreizējā versija

A.
     
  Galveno elementu kopsavilkums

| Prioritāte | Fonds | Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām | Darbības veids(-i) | Izpildāmie nosacījumi/gūstamie rezultāti | Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i) | Rādītāja mērvienība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | Kods | Apraksts | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Kopējā summa, kuru sedz | | | | | | | |

Prioritāte

Fonds

Summa, kuru sedz no finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām

Darbības veids(-i)

Izpildāmie nosacījumi/gūstamie rezultāti

Atbilstošā rādītāja nosaukums(-i)

Rādītāja mērvienība

Kods

Apraksts

Kopējā summa, kuru sedz

B.
     
  Sīkāka informācija pa darbības veidiem (aizpilda par katru darbības veidu)

Darbības veidi

| 1.1. | Darbības veida apraksts |
| --- | --- |

1.1.

Darbības veida apraksts

| 1.2. | Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i) |
| --- | --- |

1.2.

Attiecīgā prioritāte/konkrētais(-ie) mērķis(-i)

| 1.3. | Izpildāmie nosacījumi vai gūstamie rezultāti |
| --- | --- |

1.3.

Izpildāmie nosacījumi vai gūstamie rezultāti

| 1.4. | Nosacījumu izpildes vai rezultātu gūšanas termiņš |
| --- | --- |

1.4.

Nosacījumu izpildes vai rezultātu gūšanas termiņš

| 1.5. | Nodevumu rādītāju definīcija |
| --- | --- |

1.5.

Nodevumu rādītāju definīcija

| 1.6. | Nodevumu rādītāja mērvienība |
| --- | --- |

1.6.

Nodevumu rādītāja mērvienība

| 1.7. | Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks |
| --- | --- |

1.7.

Starpposma nodevumi (ja ir), pēc kuru sasniegšanas Komisija veic atlīdzināšanu, un atlīdzināšanas grafiks

Starpposma nodevumi

Datums

Summa

| 1.8. | Kopsumma (t. sk. ES un valsts finansējums) |
| --- | --- |

1.8.

Kopsumma (t. sk. ES un valsts finansējums)

| 1.9. | Korekcijas(-u) metode(-es) |
| --- | --- |

1.9.

Korekcijas(-u) metode(-es)

| 1.10. | Rezultāta (attiecīgā gadījuma arī starpposma nodevumu) sasniegšanas vai nosacījumu izpildes verifikācija






  — | kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai pārbaudītu rezultāta sasniegšanu vai nosacījumu izpildi |
| --- | --- | --- |

1.10.

Rezultāta (attiecīgā gadījuma arī starpposma nodevumu) sasniegšanas vai nosacījumu izpildes verifikācija

—

kāds(-i) dokuments(-i) tiks izmantots(-i), lai pārbaudītu rezultāta sasniegšanu vai nosacījumu izpildi

| — | aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks |
| --- | --- |

—

aprakstiet, ko pārbaudīs pārvaldības verifikācijas laikā (t. sk. uz vietas) un kurš to veiks

| — | aprakstīto datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība |
| --- | --- |

—

aprakstīto datu/dokumentu vākšanas un glabāšanas kārtība

| 1.11. | Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas izsekojamību |
| --- | --- |

1.11.

Kārtība, ar ko nodrošina revīzijas izsekojamību

Norādiet struktūru(-as), kas ir atbildīga(-as) par šīs kārtības īstenošanu.

VII PIELIKUMS

Datu nosūtīšanas veidne – 37. pants un 68. panta 1. punkta g) apakšpunkts (1)

1. TABULA. Finanšu informācija prioritārā un programmas līmenī (37. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prioritātes finanšu apropriācijas, pamatojoties uz programmu | Datu apkopojums par programmas finanšu progresu |
| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija | Pamats Savienības ieguldījumu aprēķināšanai*
  (Kopējais ieguldījums vai publiskais ieguldījums) | Kopējās finanšu apropriācijas
  (EUR) | Līdzfinansējuma likme
  (%) | Darbību, kas atlasītas atbalstam, kopējās attiecināmās izmaksas (EUR) | Ieguldījums no fondiem darbībās, kas izraudzītas atbalstam (EUR) | Kopējā piešķīruma, kas attiecas uz atlasītajām darbībām, proporcija (%)
  [7. aile/5. aile x 100] | Tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā | Kopējā piešķīruma proporcija, uz kuru attiecas atbilstīgie izdevumi, kas radušies atbalsta saņēmēji un ko tie samaksājuši darbību īstenošanā (%)
  [10. aile/5. aile x 100] | Izvēlēto darbību skaits |
| | | | Aprēķināšana | | Aprēķināšana | |
| <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="N" input="G"> | <type="P" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | | <type="P" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="P" input="G"> | <type="N" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| 1. prioritāte | 1. KM | ERAF | | | | | | | | | | |
| 2. prioritāte | 2. KM | ESF+ | | | | | | | | | | |
| 3. prioritāte | 3. KM | Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | | | | | | | | |
| Kopā | | ERAF | Mazāk attīstīts | | <type="N" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> | | <type="P" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="P" input="G"> | <type="N" input="G"> |
| Kopā | | ERAF | Pārejas | | <type="N" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> | | <type="P" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="P" input="G"> | <type="N" input="G"> |
| Kopā | | ERAF | Attīstītākais | | <type="N" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> | | <type="P" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="P" input="G"> | <type="N" input="G"> |
| Kopā | | ERAF | Īpašais piešķīrums tālākajiem reģioniem vai mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem | | <type="N" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> | | <type="P" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="P" input="G"> | <type="N" input="G"> |
| Kopā | | ESF | Mazāk attīstīts | | <type="N" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> | | <type="P" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="P" input="G"> | <type="N" input="G"> |
| Kopā | | ESF | Pārejas | | <type="N" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> | | <type="P" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="P" input="G"> | <type="N" input="G"> |
| Kopā | | ESF | Attīstītākais | | <type="N" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> | | <type="P" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="P" input="G"> | <type="N" input="G"> |
| Kopā | | ESF | Īpašais piešķīrums tālākajiem reģioniem | | <type="N" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> | | <type="P" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="P" input="G"> | <type="N" input="G"> |
| Kopā | | Kohēzijas fonds | Nav norādīts | | <type="N" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> | | <type="P" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="P" input="G"> | <type="N" input="G"> |
| Pavisam kopā | | Visi fondi | | | <type="N" input="G"> | | <type="N" input="G"> | | <type="P" input="G"> | <type="N" input="G"> | <type="P" input="G"> | <type="N" input="G"> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

Prioritātes finanšu apropriācijas, pamatojoties uz programmu

Datu apkopojums par programmas finanšu progresu

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija

Pamats Savienības ieguldījumu aprēķināšanai*

(Kopējais ieguldījums vai publiskais ieguldījums)

Kopējās finanšu apropriācijas

(EUR)

Līdzfinansējuma likme

(%)

Darbību, kas atlasītas atbalstam, kopējās attiecināmās izmaksas (EUR)

Ieguldījums no fondiem darbībās, kas izraudzītas atbalstam (EUR)

Kopējā piešķīruma, kas attiecas uz atlasītajām darbībām, proporcija (%)

[7. aile/5. aile x 100]

Tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā

Kopējā piešķīruma proporcija, uz kuru attiecas atbilstīgie izdevumi, kas radušies atbalsta saņēmēji un ko tie samaksājuši darbību īstenošanā (%)

[10. aile/5. aile x 100]

Izvēlēto darbību skaits

Aprēķināšana

Aprēķināšana

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="N" input="G">

<type="P" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="P" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="P" input="G">

<type="N" input="M">

1. prioritāte

1. KM

ERAF

2. prioritāte

2. KM

ESF+

3. prioritāte

3. KM

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

Kopā

ERAF

Mazāk attīstīts

<type="N" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="N" input="G">

Kopā

ERAF

Pārejas

<type="N" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="N" input="G">

Kopā

ERAF

Attīstītākais

<type="N" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="N" input="G">

Kopā

ERAF

Īpašais piešķīrums tālākajiem reģioniem vai mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem

<type="N" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="N" input="G">

Kopā

ESF

Mazāk attīstīts

<type="N" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="N" input="G">

Kopā

ESF

Pārejas

<type="N" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="N" input="G">

Kopā

ESF

Attīstītākais

<type="N" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="N" input="G">

Kopā

ESF

Īpašais piešķīrums tālākajiem reģioniem

<type="N" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="N" input="G">

Kopā

Kohēzijas fonds

Nav norādīts

<type="N" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="P" input="G">

<type="N" input="G">

Pavisam kopā

Visi fondi

<type="N" input="G">

<type="N" input="G">

<type="P" input="G">

<type="N" input="G">

<type="P" input="G">

<type="N" input="G">

2. TABULA. Kumulatīvo finanšu datu sadalījums atbilstīgi intervences veidam (37. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Izdevumu raksturlielumi | Kategoriju sadalījuma dimensija | Finanšu dati |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Fonds | Reģiona kategorija | 1
  Intervences joma | 2
  Finansēšanas veids | 3
  Teritoriālās īstenošanas dimensija | 4
  Saimnieciskās darbības dimensija | 5
  Atrašanās vietas dimensija | 6
  ESF+ sekundārā tēma | 7
  Makroreģionālā un jūras baseinu dimensija | Darbību, kas atlasītas atbalstam, kopējās attiecināmās izmaksas (EUR) | Tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā | Izvēlēto darbību skaits |
| <type="S" input="S"> | <type="S" input="S"> | <type="S" input="S"> | <type="S" input="S"> | <type="S" input="S"> | <type="S" input="S"> | <type="S" input="S"> | <type="S" input="S"> | <type="S" input="S"> | <type="S" input="S"> | <type="S" input="S"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="N" input="M"> |

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Izdevumu raksturlielumi

Kategoriju sadalījuma dimensija

Finanšu dati

Fonds

Reģiona kategorija

1

Intervences joma

2

Finansēšanas veids

3

Teritoriālās īstenošanas dimensija

4

Saimnieciskās darbības dimensija

5

Atrašanās vietas dimensija

6

ESF+ sekundārā tēma

7

Makroreģionālā un jūras baseinu dimensija

Darbību, kas atlasītas atbalstam, kopējās attiecināmās izmaksas (EUR)

Tādu attiecināmo izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā

Izvēlēto darbību skaits

<type="S" input="S">

<type="S" input="S">

<type="S" input="S">

<type="S" input="S">

<type="S" input="S">

<type="S" input="S">

<type="S" input="S">

<type="S" input="S">

<type="S" input="S">

<type="S" input="S">

<type="S" input="S">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="N" input="M">

3. TABULA. ERAF un Kohēzijas fonda kopīgie un programmām specifiskie izlaides rādītāji (37. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. | 14. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dati par darbības programmas izlaides rādītājiem
  [izvilkums no darbības programmas 2. tabulas] | Līdz šim panāktais progress attiecībā uz izlaides rādītājiem |
| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija | ID | Rādītāja nosaukums | Rādītāju sadalījums (2)

  (no kuriem:) | Mērvienība | Starpposma mērķrādītājs (2024) | Mērķis (2029) | Šā brīža prognozes
  [dd/mm/gg] | Līdz šim sasniegts
  [dd/mm/gg] | Pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm (Jā/Nē) | Piezīmes |
| <type="S" input="G">
   (3) | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="N" input="G"> | <type="N" input="M"> | <type="N" input="M"> | <type="C" input="S"> | <type="S" input="M"> |
| ... | | | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

14.

Dati par darbības programmas izlaides rādītājiem

[izvilkums no darbības programmas 2. tabulas]

Līdz šim panāktais progress attiecībā uz izlaides rādītājiem

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija

ID

Rādītāja nosaukums

Rādītāju sadalījums (2)

(no kuriem:)

Mērvienība

Starpposma mērķrādītājs (2024)

Mērķis (2029)

Šā brīža prognozes

[dd/mm/gg]

Līdz šim sasniegts

[dd/mm/gg]

Pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm (Jā/Nē)

Piezīmes

<type="S" input="G">
   (3)

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="N" input="G">

<type="N" input="M">

<type="N" input="M">

<type="C" input="S">

<type="S" input="M">

...

4. TABULA. ERAF un Kohēzijas fonda finansētās personāla algas programmas līmenī (37. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

| Fonds | ID | Rādītāja nosaukums | Mērvienība | Līdz šim sasniegtā gada vērtība [dd/mm/gg] | Pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm (Jā/Nē) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | ... | 2029 |
| <type="S" input="M"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="N" input="M"> | <type="N" input="M"> | <type="N" input="M"> | <type="C" input="S"> | <type="S" input="M"> |
| | RKI xx | Fonda finansētais personāls | FTE | | | | | |

Fonds

ID

Rādītāja nosaukums

Mērvienība

Līdz šim sasniegtā gada vērtība [dd/mm/gg]

Pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm (Jā/Nē)

Piezīmes

2021

...

2029

<type="S" input="M">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="N" input="M">

<type="N" input="M">

<type="N" input="M">

<type="C" input="S">

<type="S" input="M">

RKI xx

Fonda finansētais personāls

FTE

5. TABULA. Vairāki ERAF un Kohēzijas fonda atbalsta veidi uzņēmumiem programmas līmenī (37. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

| ID | Rādītāja nosaukums | Rādītāju sadalījums
  (no kuriem:) | To uzņēmumu skaits, kas saņem vairāku veidu atbalstu (norādīt, kad)
  [dd/mm/gg] | Pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm (Jā/Nē) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="N" input="M"> | <type="C" input="S"> | <type="S" input="M"> |
| RKI 01 | Atbalstītie uzņēmumi | Mikrouzņēmumi | | | |
| RKI 01 | Atbalstītie uzņēmumi | Mazie uzņēmumi | | | |
| RKI 01 | Atbalstītie uzņēmumi | Vidējie uzņēmumi | | | |
| RKI 01 | Atbalstītie uzņēmumi | Lielie uzņēmumi | | | |
| RKI 01 | Atbalstītie uzņēmumi | Kopā | <type="N" input="G"> | | |

ID

Rādītāja nosaukums

Rādītāju sadalījums

(no kuriem:)

To uzņēmumu skaits, kas saņem vairāku veidu atbalstu (norādīt, kad)

[dd/mm/gg]

Pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm (Jā/Nē)

Piezīmes

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="N" input="M">

<type="C" input="S">

<type="S" input="M">

RKI 01

Atbalstītie uzņēmumi

Mikrouzņēmumi

RKI 01

Atbalstītie uzņēmumi

Mazie uzņēmumi

RKI 01

Atbalstītie uzņēmumi

Vidējie uzņēmumi

RKI 01

Atbalstītie uzņēmumi

Lielie uzņēmumi

RKI 01

Atbalstītie uzņēmumi

Kopā

<type="N" input="G">

6. TABULA. ERAF un Kohēzijas fonda kopīgie un programmām specifiskie rezultātu rādītāji (37. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dati par darbības programmas rezultātu rādītājiem [izvilkums no darbības programmas 3. tabulas] | Līdz šim panāktais progress attiecībā uz rezultātu rādītājiem |
| Prioritāte | Konkrētais mērķis | Fonds | Reģiona kategorija | ID | Rādītāja nosaukums | Rādītāju sadalījums (4)

  (no kuriem:) | Mērvienība | Atskaites vērtība programmā | Mērķis (2029) | Atskaites vērtība atjaunināta [dd/mm/gg] | Šā brīža vērtība [dd/mm/gg] | Pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm (Jā/Nē) | Piezīmes |
| Prognoze | Pabeigta | Prognoze | Sasniegtā |
| <type="S" input="G">
   (5) | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="N" input="G"> | <type="N" input="G"> | <type="N" input="M"> | <type="N" input="M"> | <type="N" input="M"> | <type="N" input="M"> | <type="C" input="S"> | <type="S" input="M"> |
| ... | | | | | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

14.

15.

16.

Dati par darbības programmas rezultātu rādītājiem [izvilkums no darbības programmas 3. tabulas]

Līdz šim panāktais progress attiecībā uz rezultātu rādītājiem

Prioritāte

Konkrētais mērķis

Fonds

Reģiona kategorija

ID

Rādītāja nosaukums

Rādītāju sadalījums (4)

(no kuriem:)

Mērvienība

Atskaites vērtība programmā

Mērķis (2029)

Atskaites vērtība atjaunināta [dd/mm/gg]

Šā brīža vērtība [dd/mm/gg]

Pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm (Jā/Nē)

Piezīmes

Prognoze

Pabeigta

Prognoze

Sasniegtā

<type="S" input="G">
   (5)

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="N" input="G">

<type="N" input="G">

<type="N" input="M">

<type="N" input="M">

<type="N" input="M">

<type="N" input="M">

<type="C" input="S">

<type="S" input="M">

...

7. TABULA. Prognoze attiecībā uz summu, par kādu dalībvalsts ir iecerējusi iesniegt maksājuma pieteikumus par kārtējo un nākamo kalendāro gadu (68. panta 1. punkta g) apakšpunkts)

Attiecīgā gadījumā katrai programmai jāaizpilda par katru fondu un reģiona kategoriju

| Fonds | Reģiona kategorija | Savienības ieguldījums |
| --- | --- | --- |
| [kārtējais kalendārais gads] | [nākamais kalendārais gads] |
| janvāris – oktobris | novembris – decembris | janvāris – decembris |
| ERAF | Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Attīstītākie reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni (6) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| ETS | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| ESF | Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Attīstītākie reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Tālākie reģioni (7) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Kohēzijas fonds | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| EJZF | | | | |
| AMF | | | | |
| IDF | | | | |
| BMVI | | | | |

Fonds

Reģiona kategorija

Savienības ieguldījums

[kārtējais kalendārais gads]

[nākamais kalendārais gads]

janvāris – oktobris

novembris – decembris

janvāris – decembris

ERAF

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Attīstītākie reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni (6)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

ETS

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

ESF

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Attīstītākie reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni (7)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Kohēzijas fonds

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

EJZF

AMF

IDF

BMVI

8. TABULA. Finanšu instrumentu dati (37. panta 3. punkts)

| Prioritāte | Izdevumu raksturlielumi | Attiecināmie izdevumi pa produktiem | privātā un publiskā sektora resursu summa, kas mobilizēta papildus fondiem | Pārvaldības izmaksas un maksas, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi | Procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, kā norādīts 54. pantā | Resursi, kas attiecināmi uz atbalstu no fondiem, kā norādīts 56. pantā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Fonds | Konkrētais mērķis | Reģiona kategorija | Aizdevumi
  (Finansēšanas veida kods FI) | Garantija
  (Finansēšanas veida kods FI) | Kapitāls vai kvazikapitāls (Finansēšanas veida kods FI) | Papildu atbalsts apvienojumā ar FI
  (Finansēšanas veida kods FI) | Aizdevumi
  (Finansēšanas veida kods FI) | Garantija
  (Finansēšanas veida kods FI) | Kapitāls vai kvazikapitāls
  (Finansēšanas veida kods FI) | Papildu atbalsts apvienojumā ar FI
  (Finansēšanas veida kods FI) |
| Ielaide = atlase | Ielaide = atlase | Ielaide = atlase | Ielaide = atlase | Ielaide = manuāli | Ielaide = manuāli | Ielaide = manuāli | Ielaide = manuāli | Ielaide = manuāli | Ielaide = manuāli | Ielaide = manuāli | Ielaide = manuāli | Ielaide = manuāli | Ielaide = manuāli | Ielaide = manuāli |

Prioritāte

Izdevumu raksturlielumi

Attiecināmie izdevumi pa produktiem

privātā un publiskā sektora resursu summa, kas mobilizēta papildus fondiem

Pārvaldības izmaksas un maksas, kas deklarētas kā attiecināmie izdevumi

Procenti un citi ieņēmumi no atbalsta, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, kā norādīts 54. pantā

Resursi, kas attiecināmi uz atbalstu no fondiem, kā norādīts 56. pantā

Fonds

Konkrētais mērķis

Reģiona kategorija

Aizdevumi

(Finansēšanas veida kods FI)

Garantija

(Finansēšanas veida kods FI)

Kapitāls vai kvazikapitāls (Finansēšanas veida kods FI)

Papildu atbalsts apvienojumā ar FI

(Finansēšanas veida kods FI)

Aizdevumi

(Finansēšanas veida kods FI)

Garantija

(Finansēšanas veida kods FI)

Kapitāls vai kvazikapitāls

(Finansēšanas veida kods FI)

Papildu atbalsts apvienojumā ar FI

(Finansēšanas veida kods FI)

Ielaide = atlase

Ielaide = atlase

Ielaide = atlase

Ielaide = atlase

Ielaide = manuāli

Ielaide = manuāli

Ielaide = manuāli

Ielaide = manuāli

Ielaide = manuāli

Ielaide = manuāli

Ielaide = manuāli

Ielaide = manuāli

Ielaide = manuāli

Ielaide = manuāli

Ielaide = manuāli

---

(1)  Laukumu apzīmējumu skaidrojums:

tips: N=skaitlis, D=datums, S=virkne, C=izvēles rūtiņa, P=procenti, B=Būla vērtība, Cu=valūta

ielaide: M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati

(2)  Piemēro tikai dažiem rādītājiem. Sīkāku informāciju skatīt Komisijas pamatnostādnēs.

(3)  Laukumu apzīmējumu skaidrojums:

tips: N=skaitlis, S=virkne, C=izvēles rūtiņa

ielaide: M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati

(4)  Piemēro tikai dažiem rādītājiem. Sīkāku informāciju skatīt Komisijas pamatnostādnēs.

(5)  Laukumu apzīmējumu skaidrojums:

tips: N=skaitlis, S=virkne, C=izvēles rūtiņa

ielaide: M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati

(6)  Te ir tikai jānorāda īpašais piešķīrums tālākajiem reģioniem/mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem.

(7)  Te ir tikai jānorāda īpašais piešķīrums tālākajiem reģioniem.

VIII PIELIKUMS

Komunikācija un redzamība – 42. un 44. pants

1.   Savienības emblēmas izmantošana, un tās tehniskie parametri.

| 1.1. | Visos informatīvajos materiālos, ko izplata sabiedrībai vai dalībniekiem, piemēram, drukātos vai digitālos produktos, tīmekļa vietnēs un to mobilajās versijās, kas saistītas darbības īstenošanu, redzami attēlo Eiropas Savienības emblēmu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Paziņojumus “Finansē EIROPAS SAVIENĪBA” vai “Līdzfinansē EIROPAS SAVIENĪBA” vienmēr raksta nesaīsināti un novieto blakus emblēmai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Burtveidols, ko izmanto kopā ar Savienības emblēmu, var būt viens no šiem: Arial, Auto, Calibri, Garamond, Trebuchet, Tahoma, Verdana, Ubuntu. Nav atļauts izmantot kursīvu, pasvītrojumu un fonta efektus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Teksta novietojums attiecībā pret Savienības emblēmu nedrīkst aizsegt emblēmu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Izmantotajam fonta lielumam jābūt proporcionālam emblēmas lielumam. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Fonta krāsai būtu jābūt reflex blue, melnai vai baltai – atkarībā no fona. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Eiropas Savienības emblēmu nedrīkst pārveidot vai apvienot ar jebkādu citu grafisko elementu vai tekstu. Ja kopā ar Savienības emblēmu izvieto citus logotipus, Savienības emblēmai jābūt vismaz tikpat lielai kā lielākajam logotipam. Izņemot Savienības emblēmu, nedrīkst izmantot nevienu citu vizuālo identitāti vai logotipu, lai izceltu Savienības atbalstu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ja vienā vietā tiek veiktas vairākas darbības, ko atbalsta ar tiem pašiem vai citiem finansēšanas instrumentiem, vai, ja vēlāk tai pašai darbībai tiek piešķirts papildu finansējums, izvieto tikai vienu plāksni vai informācijas stendu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Savienības emblēmas grafiskie standarti un standarta krāsu noteikšana:

  A)   SIMBOLU APRAKSTS

  Uz debeszila pamata divpadsmit zeltainas zvaigznes veido apli, kas simbolizē Eiropas tautu savienību. Zvaigžņu skaits ir nemainīgs, skaitlis divpadsmit simbolizē pilnību un vienotību.

  B)   HERALDISKAIS APRAKSTS

  Zilā laukā divpadsmit zeltainas piecstaru zvaigznes veido apli tā, ka to stari nesaskaras.

  C)   ĢEOMETRISKAIS APRAKSTS




  Emblēma ir zila taisnstūra karoga formā, kura garākā mala ir 1,5 reižu garāka par īsāko malu. Divpadsmit zelta zvaigznes, kas izvietotas ar vienādu intervālu, veido neredzamu apli, kura centrs ir taisnstūra diagonāļu krustpunkts. Apļa rādiuss ir vienāds ar vienu trešdaļu emblēmas augstuma. Katrai zvaigznei ir pieci stari, kas atrodas uz tāda neredzama apļa perimetra, kura rādiuss ir vienāds ar vienu astoņpadsmito daļu no karoga platuma. Visas zvaigznes ir stateniskas, t. i., pret mastu viens stars vertikāli un divi stari taisnā līnijā taisnā leņķī. Zvaigznes ir izvietotas kā pulksteņa ciparnīcas skaitļi. To skaits nav maināms.

  D)   STANDARTA KRĀSAS

  Emblēmā izmantotas šādas krāsas: PANTONE REFLEX BLUE taisnstūra virsmai; PANTONE YELLOW zvaigznēm.

  E)   ČETRKRĀSU DRUKA

  Ja tiek izmantota četrkrāsu druka, atkārtoti jāizveido divas standartkrāsas, izmantojot četrkrāsu drukas krāsas.

  PANTONE YELLOW krāsu iegūst, izmantojot 100 % dzeltenu proceskrāsu.

  PANTONE REFLEX BLUE krāsu iegūst, sajaucot 100 % ciāna proceskrāsu un 80 % fuksīna proceskrāsu.

  INTERNETS


  PANTONE REFLEX BLUE atbilst tīmekļa paletes krāsai RGB:0/51/153 (heksadecimālajā sistēmā: 003399) un PANTONE YELLOW atbilst tīmekļa paletes krāsai RGB: 255/204/0 (heksadecimālajā sistēmā: FFCC00).

  MELNBALTĀ REPRODUCĒŠANA

  Izmantojot melno krāsu, taisnstūra kontūru drukājiet melnā krāsā un zvaigznes drukājiet melnas uz baltas pamatnes.



  Izmantojot zilo krāsu (Reflex Blue), izmantojiet 100 % zilu, zvaigznes atveidojot baltā negatīva krāsā.




  REPRODUCĒŠANA UZ KRĀSAINA PAMATA

  Ja nav iespējams izmantot citu fonu kā tikai krāsainu, ap taisnstūri jābūt baltai apmalei, kuras platums ir 1/25. daļa no taisnstūra augstuma.



  Principi, kas nosaka, kādā veidā Savienības emblēmu var izmantot trešās personas, ir izklāstīti administratīvā nolīgumā ar Eiropas Padomi (1). |
| --- | --- |

1.9.

A)   SIMBOLU APRAKSTS

Uz debeszila pamata divpadsmit zeltainas zvaigznes veido apli, kas simbolizē Eiropas tautu savienību. Zvaigžņu skaits ir nemainīgs, skaitlis divpadsmit simbolizē pilnību un vienotību.

B)   HERALDISKAIS APRAKSTS

Zilā laukā divpadsmit zeltainas piecstaru zvaigznes veido apli tā, ka to stari nesaskaras.

C)   ĢEOMETRISKAIS APRAKSTS

Image 14

Emblēma ir zila taisnstūra karoga formā, kura garākā mala ir 1,5 reižu garāka par īsāko malu. Divpadsmit zelta zvaigznes, kas izvietotas ar vienādu intervālu, veido neredzamu apli, kura centrs ir taisnstūra diagonāļu krustpunkts. Apļa rādiuss ir vienāds ar vienu trešdaļu emblēmas augstuma. Katrai zvaigznei ir pieci stari, kas atrodas uz tāda neredzama apļa perimetra, kura rādiuss ir vienāds ar vienu astoņpadsmito daļu no karoga platuma. Visas zvaigznes ir stateniskas, t. i., pret mastu viens stars vertikāli un divi stari taisnā līnijā taisnā leņķī. Zvaigznes ir izvietotas kā pulksteņa ciparnīcas skaitļi. To skaits nav maināms.

D)   STANDARTA KRĀSAS

Emblēmā izmantotas šādas krāsas: PANTONE REFLEX BLUE taisnstūra virsmai; PANTONE YELLOW zvaigznēm.

E)   ČETRKRĀSU DRUKA

Ja tiek izmantota četrkrāsu druka, atkārtoti jāizveido divas standartkrāsas, izmantojot četrkrāsu drukas krāsas.

PANTONE YELLOW krāsu iegūst, izmantojot 100 % dzeltenu proceskrāsu.

PANTONE REFLEX BLUE krāsu iegūst, sajaucot 100 % ciāna proceskrāsu un 80 % fuksīna proceskrāsu.

INTERNETS

PANTONE REFLEX BLUE atbilst tīmekļa paletes krāsai RGB:0/51/153 (heksadecimālajā sistēmā: 003399) un PANTONE YELLOW atbilst tīmekļa paletes krāsai RGB: 255/204/0 (heksadecimālajā sistēmā: FFCC00).

MELNBALTĀ REPRODUCĒŠANA

Izmantojot melno krāsu, taisnstūra kontūru drukājiet melnā krāsā un zvaigznes drukājiet melnas uz baltas pamatnes.

Image 15

Izmantojot zilo krāsu (Reflex Blue), izmantojiet 100 % zilu, zvaigznes atveidojot baltā negatīva krāsā.

Image 16

REPRODUCĒŠANA UZ KRĀSAINA PAMATA

Ja nav iespējams izmantot citu fonu kā tikai krāsainu, ap taisnstūri jābūt baltai apmalei, kuras platums ir 1/25. daļa no taisnstūra augstuma.

Image 17

Principi, kas nosaka, kādā veidā Savienības emblēmu var izmantot trešās personas, ir izklāstīti administratīvā nolīgumā ar Eiropas Padomi (1).

| 2. | Intelektuālā īpašuma tiesību licence, kas minēta 44. panta 6. punktā, piešķir ES šādas tiesības:






  2.1. | iekšēji lietot informatīvos un publicitātes materiālus, t. i., tiesības tos reproducēt, kopēt un darīt pieejamus ES un ES dalībvalstu iestādēm un aģentūrām un to darbiniekiem; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

iekšēji lietot informatīvos un publicitātes materiālus, t. i., tiesības tos reproducēt, kopēt un darīt pieejamus ES un ES dalībvalstu iestādēm un aģentūrām un to darbiniekiem;

| 2.2. | ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā pilnīgi vai daļēji reproducēt informatīvos un publicitātes materiālus; |
| --- | --- |

2.2.

ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā pilnīgi vai daļēji reproducēt informatīvos un publicitātes materiālus;

| 2.3. | publiskot informatīvos un publicitātes materiālus, izmantojot visus saziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

2.3.

publiskot informatīvos un publicitātes materiālus, izmantojot visus saziņas līdzekļus;

| 2.4. | publiski izplatīt visu veidu informatīvos un publicitātes materiālus (vai to kopijas); |
| --- | --- |

2.4.

publiski izplatīt visu veidu informatīvos un publicitātes materiālus (vai to kopijas);

| 2.5. | glabāt un arhivēt informatīvos un publicitātes materiālus; |
| --- | --- |

2.5.

glabāt un arhivēt informatīvos un publicitātes materiālus;

| 2.6. | piešķirt trešām personām apakšlicenci par tiesībām izmantot informatīvos un publicitātes materiālus; |
| --- | --- |

2.6.

piešķirt trešām personām apakšlicenci par tiesībām izmantot informatīvos un publicitātes materiālus;

| 2.7. | ES var tikt piešķirtas papildu tiesības. |
| --- | --- |

2.7.

ES var tikt piešķirtas papildu tiesības.

---

(1)  OV 2012/C 271/04, 8.9.2012.

IX PIELIKUMS

Finansēšanas nolīgumu un stratēģijas dokumentu elementi – 53. pants

1.   Finanšu instrumentu finansēšanas nolīguma elementi saskaņā ar 53. panta 3. punktu.

| a) | investīciju stratēģija vai politika, tostarp īstenošanas kārtība, finanšu produktu piedāvājams, galasaņēmēji un paredzētā kombinācija ar dotāciju atbalstu (ja tāda ir); |
| --- | --- |

a)

investīciju stratēģija vai politika, tostarp īstenošanas kārtība, finanšu produktu piedāvājams, galasaņēmēji un paredzētā kombinācija ar dotāciju atbalstu (ja tāda ir);

| b) | uzņēmējdarbības plāns vai līdzvērtīgs dokuments par īstenojamo finanšu instrumentu, tostarp paredzamais sviras efekts, kas minēts 52. panta 3. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības plāns vai līdzvērtīgs dokuments par īstenojamo finanšu instrumentu, tostarp paredzamais sviras efekts, kas minēts 52. panta 3. punkta a) apakšpunktā;

| c) | rezultāts mērķiem, kuru sasniegšanu paredz ar attiecīgo finanšu instrumentu, lai veicinātu atbilstošās prioritātes konkrēto mērķu un rezultātu īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

rezultāts mērķiem, kuru sasniegšanu paredz ar attiecīgo finanšu instrumentu, lai veicinātu atbilstošās prioritātes konkrēto mērķu un rezultātu īstenošanu;

| d) | noteikumi investīciju īstenošanas un darījumu plūsmas uzraudzībai, tostarp ziņošanai par finanšu instrumentiem līdzdalības fondam un vadošajai iestādei, lai nodrošinātu atbilstību 37. pantam; |
| --- | --- |

d)

noteikumi investīciju īstenošanas un darījumu plūsmas uzraudzībai, tostarp ziņošanai par finanšu instrumentiem līdzdalības fondam un vadošajai iestādei, lai nodrošinātu atbilstību 37. pantam;

| e) | revīzijas prasības, piemēram, minimālās prasības dokumentiem, kas jāglabā finanšu instrumenta līmenī (un atbilstošos gadījumos līdzdalības fonda līmenī), un prasības attiecībā uz atsevišķas uzskaites glabāšanu dažādiem atbalsta veidiem saskaņā ar 52. pantu (atbilstošos gadījumos), tostarp noteikumi un prasības attiecībā uz dalībvalstu revīzijas iestāžu, Komisijas revidentu un Revīzijas palātas pieeju dokumentiem, lai nodrošinātu skaidras revīzijas liecības atbilstoši 76. pantam; |
| --- | --- |

e)

revīzijas prasības, piemēram, minimālās prasības dokumentiem, kas jāglabā finanšu instrumenta līmenī (un atbilstošos gadījumos līdzdalības fonda līmenī), un prasības attiecībā uz atsevišķas uzskaites glabāšanu dažādiem atbalsta veidiem saskaņā ar 52. pantu (atbilstošos gadījumos), tostarp noteikumi un prasības attiecībā uz dalībvalstu revīzijas iestāžu, Komisijas revidentu un Revīzijas palātas pieeju dokumentiem, lai nodrošinātu skaidras revīzijas liecības atbilstoši 76. pantam;

| f) | prasības un procedūru ieguldījumu, ko programma nodrošina saskaņā ar 86. pantu, pārvaldībai, kā arī darījumu plūsmas prognozi, tostarp prasības fiduciārai/atsevišķai uzskaitei, kas noteiktas 53. pantā; |
| --- | --- |

f)

prasības un procedūru ieguldījumu, ko programma nodrošina saskaņā ar 86. pantu, pārvaldībai, kā arī darījumu plūsmas prognozi, tostarp prasības fiduciārai/atsevišķai uzskaitei, kas noteiktas 53. pantā;

| g) | prasības un procedūras procentu un citu ieņēmumu, kas gūti, kā minēts 54. pantā, pārvaldībai, tostarp pieņemamiem darījumiem ar naudas līdzekļiem/investīcijām, kā arī attiecīgo pušu pienākumiem un saistībām; |
| --- | --- |

g)

prasības un procedūras procentu un citu ieņēmumu, kas gūti, kā minēts 54. pantā, pārvaldībai, tostarp pieņemamiem darījumiem ar naudas līdzekļiem/investīcijām, kā arī attiecīgo pušu pienākumiem un saistībām;

| h) | noteikumi par finanšu instrumentu radīto pārvaldības izmaksu vai pārvaldības maksas aprēķinu un izmaksu atbilstoši 62. pantam; |
| --- | --- |

h)

noteikumi par finanšu instrumentu radīto pārvaldības izmaksu vai pārvaldības maksas aprēķinu un izmaksu atbilstoši 62. pantam;

| i) | noteikumi par līdzekļu, kas attiecināmi uz atbalstu no fondiem, atkalizmantošanu saskaņā ar 56. pantu un par finanšu instrumenta izmantošanas pārtraukšanas politiku saistībā ar ieguldījumu no fondiem; |
| --- | --- |

i)

noteikumi par līdzekļu, kas attiecināmi uz atbalstu no fondiem, atkalizmantošanu saskaņā ar 56. pantu un par finanšu instrumenta izmantošanas pārtraukšanas politiku saistībā ar ieguldījumu no fondiem;

| j) | nosacījumi par iespējamu programmas ieguldījumu finanšu instrumentos, tostarp atbilstošos gadījumos fondu fondos, pilnīgu vai daļēju atsaukšanu; |
| --- | --- |

j)

nosacījumi par iespējamu programmas ieguldījumu finanšu instrumentos, tostarp atbilstošos gadījumos fondu fondos, pilnīgu vai daļēju atsaukšanu;

| k) | noteikumi nolūkā nodrošināt, ka struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, tos pārvalda neatkarīgi un saskaņā ar atbilstošiem profesionāliem standartiem un darbojas vienīgi to pušu, kas nodrošina ieguldījumus finanšu instrumentā, interesēs; |
| --- | --- |

k)

noteikumi nolūkā nodrošināt, ka struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, tos pārvalda neatkarīgi un saskaņā ar atbilstošiem profesionāliem standartiem un darbojas vienīgi to pušu, kas nodrošina ieguldījumus finanšu instrumentā, interesēs;

| l) | noteikumi finanšu instrumenta slēgšanai; |
| --- | --- |

l)

noteikumi finanšu instrumenta slēgšanai;

| m) | citi noteikumi un nosacījumi ieguldījumiem no programmas finanšu instrumentā; |
| --- | --- |

m)

citi noteikumi un nosacījumi ieguldījumiem no programmas finanšu instrumentā;

| n) | struktūru, kas īsteno finanšu instrumentus, novērtēšana un atlase, tostarp uzaicinājumi izteikt ieinteresētību vai publiskā iepirkuma procedūras (tikai gadījumos, kad finanšu instrumenti izveidoti, izmantojot līdzdalības fondu) |
| --- | --- |

n)

struktūru, kas īsteno finanšu instrumentus, novērtēšana un atlase, tostarp uzaicinājumi izteikt ieinteresētību vai publiskā iepirkuma procedūras (tikai gadījumos, kad finanšu instrumenti izveidoti, izmantojot līdzdalības fondu)

2.   Stratēģijas dokumenta(-u) elementi, kas minēti 53. panta 1. punktā.

| a) | finanšu instrumenta investīciju stratēģija vai politika, paredzēto parādu vispārīgi noteikumi un nosacījumi, mērķsaņēmēji un atbalstāmās darbības; |
| --- | --- |

a)

finanšu instrumenta investīciju stratēģija vai politika, paredzēto parādu vispārīgi noteikumi un nosacījumi, mērķsaņēmēji un atbalstāmās darbības;

| b) | uzņēmējdarbības plāns vai līdzvērtīgs dokuments par īstenojamo finanšu instrumentu, tostarp paredzamais sviras efekts, kas minēts 52. pantā; |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības plāns vai līdzvērtīgs dokuments par īstenojamo finanšu instrumentu, tostarp paredzamais sviras efekts, kas minēts 52. pantā;

| c) | līdzekļu, kas attiecināmi uz atbalstu no fondiem, izmantošana un atkārtota izmantošana saskaņā ar 54. un 56. pantu; |
| --- | --- |

c)

līdzekļu, kas attiecināmi uz atbalstu no fondiem, izmantošana un atkārtota izmantošana saskaņā ar 54. un 56. pantu;

| d) | finanšu instrumenta īstenošanas uzraudzība un ziņošana, lai nodrošinātu atbilstību 37. pantam. |
| --- | --- |

d)

finanšu instrumenta īstenošanas uzraudzība un ziņošana, lai nodrošinātu atbilstību 37. pantam.

X PIELIKUMS

Pārvaldības un kontroles sistēmu galvenās prasības un to klasifikācija – 63. panta 1. punkts

| 1. tabula. Pārvaldības un kontroles sistēmas galvenās prasības | Attiecīgās struktūras/iestādes |
| --- | --- |
| 1 | Atbilstošs funkciju nošķīrums un atbilstošas rakstiskas procedūras ziņošanai par starpniekstruktūrai deleģētajiem uzdevumiem un to pārraudzība un uzraudzība | Vadošā iestāde |
| 2 | Atbilstoši kritēriji un procedūras darbību atlasei. | Vadošā iestāde |
| 3 | Atbilstoša informācija saņēmējiem par nosacījumiem, kas piemērojami izvēlētajām darbībām | Vadošā iestāde |
| 4 | Atbilstoša pārvaldības verifikācija, tostarp atbilstošas procedūras finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, nosacījumu izpildes pārbaudei un vienkāršotu izmaksu iespējām | Vadošā iestāde |
| 5 | Efektīva sistēma, kas nodrošina, ka tiek glabāti visi dokumenti, kas nepieciešami revīzijas takai | Vadošā iestāde |
| 6 | Uzticama elektroniskā sistēma (tostarp savienojumi ar elektronisku datu apmaiņas sistēmu ar saņēmējiem), kas paredzēta datu reģistrēšanai un glabāšanai uzraudzības, izvērtēšanas, finanšu pārvaldības, verifikācijas un revīzijas nolūkos, tostarp atbilstošs process, lai nodrošinātu datu un lietotāju autentifikācijas drošību, integritāti un konfidencialitāti | Vadošā iestāde |
| 7 | Samērīgu krāpšanas apkarošanas pasākumu efektīva īstenošana | Vadošā iestāde |
| 8 | Atbilstošas procedūras pārvaldības deklarācijas izstrādei | Vadošā iestāde |
| 9 | Atbilstošas procedūras, lai apstiprinātu, ka pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi | Vadošā iestāde |
| 10 | Atbilstošas procedūras starpposma maksājumu pieteikumu un pārskatu izstrādei un iesniegšanai | Vadošā iestāde/Grāmatvedības funkciju īstenojoša struktūra |
| 11 | Atbilstošs funkciju nošķīrums un funkcionālā neatkarība revīzijas iestādes (un attiecīgā gadījumā citu revīzijas vai kontroles struktūru, kurām revīzijas iestāde uzticas un kuras tā pārrauga) un citu programmas iestāžu starpā, un revīzijas darbs, kas veikts saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem | Revīzijas iestāde |
| 12 | Atbilstoša sistēmas revīzija | Revīzijas iestāde |
| 13 | Atbilstošas darbību revīzijas | Revīzijas iestāde |
| 14 | Atbilstošas pārskatu revīzijas | Revīzijas iestāde |
| 15 | Atbilstošas procedūras derīga revīzijas atzinuma nodrošināšanai un gada kontroles ziņojuma sagatavošanai | Revīzijas iestāde |

1. tabula. Pārvaldības un kontroles sistēmas galvenās prasības

Attiecīgās struktūras/iestādes

1

Atbilstošs funkciju nošķīrums un atbilstošas rakstiskas procedūras ziņošanai par starpniekstruktūrai deleģētajiem uzdevumiem un to pārraudzība un uzraudzība

Vadošā iestāde

2

Atbilstoši kritēriji un procedūras darbību atlasei.

Vadošā iestāde

3

Atbilstoša informācija saņēmējiem par nosacījumiem, kas piemērojami izvēlētajām darbībām

Vadošā iestāde

4

Atbilstoša pārvaldības verifikācija, tostarp atbilstošas procedūras finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, nosacījumu izpildes pārbaudei un vienkāršotu izmaksu iespējām

Vadošā iestāde

5

Efektīva sistēma, kas nodrošina, ka tiek glabāti visi dokumenti, kas nepieciešami revīzijas takai

Vadošā iestāde

6

Uzticama elektroniskā sistēma (tostarp savienojumi ar elektronisku datu apmaiņas sistēmu ar saņēmējiem), kas paredzēta datu reģistrēšanai un glabāšanai uzraudzības, izvērtēšanas, finanšu pārvaldības, verifikācijas un revīzijas nolūkos, tostarp atbilstošs process, lai nodrošinātu datu un lietotāju autentifikācijas drošību, integritāti un konfidencialitāti

Vadošā iestāde

7

Samērīgu krāpšanas apkarošanas pasākumu efektīva īstenošana

Vadošā iestāde

8

Atbilstošas procedūras pārvaldības deklarācijas izstrādei

Vadošā iestāde

9

Atbilstošas procedūras, lai apstiprinātu, ka pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi

Vadošā iestāde

10

Atbilstošas procedūras starpposma maksājumu pieteikumu un pārskatu izstrādei un iesniegšanai

Vadošā iestāde/Grāmatvedības funkciju īstenojoša struktūra

11

Atbilstošs funkciju nošķīrums un funkcionālā neatkarība revīzijas iestādes (un attiecīgā gadījumā citu revīzijas vai kontroles struktūru, kurām revīzijas iestāde uzticas un kuras tā pārrauga) un citu programmas iestāžu starpā, un revīzijas darbs, kas veikts saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem

Revīzijas iestāde

12

Atbilstoša sistēmas revīzija

Revīzijas iestāde

13

Atbilstošas darbību revīzijas

Revīzijas iestāde

14

Atbilstošas pārskatu revīzijas

Revīzijas iestāde

15

Atbilstošas procedūras derīga revīzijas atzinuma nodrošināšanai un gada kontroles ziņojuma sagatavošanai

Revīzijas iestāde

2. tabula. Pārvaldības un kontroles sistēmu klasifikācija saistībā ar šo sistēmu efektīvu darbību

| 1. kategorija | Darbojas labi. Uzlabojumi nav nepieciešami vai arī nepieciešams tikai neliels uzlabojums |
| --- | --- |
| 2. kategorija | Darbojas. Nepieciešami daži uzlabojumi |
| 3. kategorija | Darbojas daļēji. Nepieciešami būtiski uzlabojumi |
| 4. kategorija | Būtībā nedarbojas. |

1. kategorija

Darbojas labi. Uzlabojumi nav nepieciešami vai arī nepieciešams tikai neliels uzlabojums

2. kategorija

Darbojas. Nepieciešami daži uzlabojumi

3. kategorija

Darbojas daļēji. Nepieciešami būtiski uzlabojumi

4. kategorija

Būtībā nedarbojas.

XI PIELIKUMS

Revīzijas takas elementi – 63. panta 5. punkts

I.   Revīzijas takas obligātie elementi dotācijām:

| 1. | dokumentācija, kas ļauj verificēt, vai vadošā iestāde ir piemērojusi atlases kritērijus, kā arī dokumentācija, kas attiecas uz vispārējo atlases procedūru un darbību apstiprināšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | dokuments (dotācijas nolīgums vai tam līdzvērtīgs dokuments), kurā noteikti atbalsta nosacījumi un ko parakstījis saņēmējs un vadošā iestāde/starpniekstruktūra; |
| --- | --- |

2.

| 3. | saņēmēja iesniegto maksājumu pieprasījumu grāmatvedības dokumenti, kas reģistrēti vadošās iestādes/starpniekstruktūras elektroniskajā sistēmā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dokumentācija par veiktajām verifikācijām saistībā ar nepārcelšanu un ilgizturības prasībām, kā noteikts 59. pantā, 60. panta 2. punktā un 67. panta 3. punkta h) apakšpunktā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | saņēmējam veikta publiskā ieguldījuma maksājuma apliecinājums un maksājuma veikšanas datums; |
| --- | --- |

5.

| 6. | dokumentācija, kas apliecina vadošās iestādes/starpniekstruktūras veiktās administratīvās pārbaudes un, attiecīgā gadījumā, pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | informācija par veiktajām revīzijām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dokumentācija, kas attiecas uz vadošās iestādes/starpniekstruktūras turpmākiem pasākumiem saistībā ar pārvaldības verifikācijām un revīziju rezultātiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dokumentācija, kas ļauj verificēt atbilstību piemērojamiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

9.

| 11. | dati, kas attiecas uz izlaides un rezultātu rādītājiem un ļauj veikt salīdzināšanu ar attiecīgajiem mērķiem un paziņotajiem starpposma mērķiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dokumentācija, kas saistīta ar finanšu korekcijām un atskaitījumiem saskaņā ar 92. panta 5. punktu, ko Komisijai deklarētiem izdevumiem veikusi vadošā iestāde/starpniekstruktūra; |
| --- | --- |

12.

| 13. | dotācijām, kuru veids ir, kā noteikts 48. panta 1. punkta a) apakšpunktā, rēķini (vai dokumenti ar līdzvērtīgu pierādījuma vērtību) un pierādījums par to samaksu saņēmējam, kā arī saņēmēja grāmatvedības dokumenti, kas attiecas uz Komisijai deklarētajiem izdevumiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dotācijām, kuru veids ir, kā noteikts 48. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā un attiecīgā gadījumā, dokumenti, kas pamato vienības izmaksu, fiksētu summu un vienotu likmju noteikšanas metodi; izmaksu kategorijas, uz kurām pamatojas aprēķins; dokumenti, kas sniedz pierādījumus par citās izmaksu kategorijās deklarētām izmaksām, kurām piemēro vienotu likmi; vadošās iestādes nepārprotama piekrišana par budžeta projektu par dokumentu, kurā noteikti atbalsta nosacījumi; dokumentācija par darbaspēka bruto izmaksām un par stundas likmes aprēķinu; ja izmanto vienkāršotas izmaksu iespējas, pamatojoties uz esošām metodēm, dokumentācija, kas apliecina atbilstību līdzīga tipa darbībām un ar dokumentāciju, kas nepieciešama esošajai metodei, ja tāda ir. |
| --- | --- |

14.

II.   Revīzijas takas obligātie finanšu instrumenti:

| 1. | dokumenti par finanšu instrumenta izveidošanu, piemēram, finansēšanas nolīgumi u. c.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | dokumenti, kuros norādītas summas, kas finanšu instrumentā ieguldītas no katras programmas un saskaņā ar katru prioritāro virzienu, izdevumi, kas ir attiecināmi saskaņā ar katru programmu, procenti un citi ieņēmumi, ko rada atbalsts no fondiem, un uz fondiem attiecināmu līdzekļu atkalizmantošana saskaņā ar 54. un 56. pantu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dokumenti par finanšu instrumenta darbību, tostarp dokumenti, kas saistīti ar uzraudzību, ziņošanu un verifikācijām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dokumenti par programmas ieguldījumu finanšu instrumentā pārtraukšanu un finanšu instrumenta slēgšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | dokumenti par pārvaldības izmaksām un maksām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pieteikuma veidlapas vai līdzīgi dokumenti, ko galasaņēmēji iesnieguši kopā ar apliecinošajiem dokumentiem, tostarp uzņēmējdarbības plāni un attiecīgos gadījumos iepriekšējie gada pārskati; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kontrolsaraksti un to struktūru ziņojumi, kuras īsteno finanšu instrumentu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | deklarācijas, kas sniegtas saistībā ar de minimis atbalstu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nolīgumi, kas noslēgti saistībā ar atbalstu, ko sniedz ar finanšu instrumentu, tostarp attiecībā uz pašu kapitālu, aizdevumiem, garantijām vai citiem investīciju veidiem, ko nodrošina galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pierādījumi, ka atbalsts, ko sniedz, izmantojot finanšu instrumentu, tiks/tika izmantots tā paredzētajam mērķim; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskaite par finanšu plūsmām starp vadošo iestādi un finanšu instrumentu un par finanšu plūsmām finanšu instrumentā visos līmeņos līdz galasaņēmēju līmenim, un attiecībā uz garantijām – pierādījumus, ka pamatā esošie aizdevumi ir izmaksāti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atsevišķa uzskaite vai grāmatvedības kodi attiecībā uz programmas ieguldījumu, kas samaksāts no finanšu instrumenta, vai garantiju, par ko finanšu instruments uzņēmies saistības par labu galasaņēmējam. |
| --- | --- |

12.

Revīzijas takas noteikumi attiecībā uz Komisijas veiktu no fondiem sniegta atbalsta atlīdzināšanu programmai, pamatojoties uz vienkāršotām izmaksu iespējām vai finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām

III.   Revīzijas takas obligātie elementi vienkāršotu izmaksu iespējām, kas saglabājami vadošās iestādes/starpniekstruktūras līmenī:

| 1. | dokumenti, kas sniedz pierādījumus par citās izmaksu kategorijās deklarētām izmaksām, kurām piemēro vienotu likmi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izmaksu kategorijas un izmaksas, uz kurām pamatojas aprēķins; |
| --- | --- |

2.

| 3. | attiecīgos gadījumos – dokumenti, kas apliecina summu korekcijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dokumenti, kas apliecina aprēķina metodi, ja tiek piemērots 48. panta 2. punkta a) apakšpunkts. |
| --- | --- |

4.

IV.   Revīzijas takas obligātie elementi finansējumam, kas nav saistīts ar izmaksām, kuri saglabājami vadošās iestādes/starpniekstruktūras līmenī:

| 1. | saņēmēja un vadošās iestādes/starpniekstruktūras parakstīts dokuments, kurā noteikti atbalsta nosacījumi un saņēmējiem piešķirto dotāciju veids; |
| --- | --- |

1.

| 2. | dokumenti, kas apliecina Komisijas ex-ante piekrišanu izpildāmajiem nosacījumiem, vai sasniedzamajiem rezultātiem un atbilstošās summas (programmas apstiprināšana vai grozīšana); |
| --- | --- |

2.

| 3. | dokumenti, kas apliecina nosacījumu izpildi vai rezultātu sasniegšanu katrā posmā, ja izpilde notiek pa posmiem, kā arī pirms galīgo izdevumu deklarēšanas Komisijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dokumentācija, kas attiecas uz to darbību atlasi un apstiprināšanu, kuras aptver ar izmaksām nesaistīts finansējums. |
| --- | --- |

4.

XII PIELIKUMS

E-kohēzija: elektroniskas datu apmaiņas sistēmas starp programmā iesaistītajām iestādēm un saņēmējiem – 63. panta 7. punkts

1.   Programmā iesaistīto iestāžu pienākumi attiecībā uz elektroniskām datu apmaiņas sistēmām

| 1.1. | Nodrošināt datu drošību, datu integritāti, datu konfidencialitāti un sūtītāja autentifikāciju atbilstoši šīs regulas 63. panta 5. punktam, 63. panta 7. punktam, 66. panta 4. punktam un 76. pantam. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nodrošināt pieejamību un darbību ārpus standarta darbalaika (izņemot tehniskās apkopes laikā). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Izmantot tādas sistēmas funkcionalitātes, kas nodrošina:






  a) | interaktīvas veidlapas un/vai veidlapas, ko iepriekš aizpildījusi sistēma, pamatojoties uz datiem, kas tiek saglabāti procedūru secīgajos posmos; |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

interaktīvas veidlapas un/vai veidlapas, ko iepriekš aizpildījusi sistēma, pamatojoties uz datiem, kas tiek saglabāti procedūru secīgajos posmos;

| b) | attiecīgā gadījumā automātiskus aprēķinus; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā automātiskus aprēķinus;

| c) | automātiskas iegultas kontroles, kas samazina dokumentu vai informācijas atkārtotu apmaiņu; |
| --- | --- |

c)

automātiskas iegultas kontroles, kas samazina dokumentu vai informācijas atkārtotu apmaiņu;

| d) | sistēmas ģenerētus brīdinājumus saņēmēja informēšanai par to, ka iespējams veikt konkrētas darbības; |
| --- | --- |

d)

sistēmas ģenerētus brīdinājumus saņēmēja informēšanai par to, ka iespējams veikt konkrētas darbības;

| e) | statusa izsekošanu tiešsaistē, kas saņēmējam ļauj uzraudzīt projekta pašreizējo statusu; |
| --- | --- |

e)

statusa izsekošanu tiešsaistē, kas saņēmējam ļauj uzraudzīt projekta pašreizējo statusu;

| f) | visus iepriekš pieejamos datus un dokumentus, kas apstrādāti elektroniskajā datu apmaiņas sistēmā. |
| --- | --- |

f)

visus iepriekš pieejamos datus un dokumentus, kas apstrādāti elektroniskajā datu apmaiņas sistēmā.

| 1.4. | Nodrošināt uzskaitvedību un datu saglabāšanu sistēmā, kas ļauj veikt gan to maksājumu pieprasījumu administratīvās verifikācijas, ko saņēmēji iesnieguši saskaņā ar 68. panta 2. punktu, gan revīzijas. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Programmā iesaistīto iestāžu atbildība attiecībā uz dokumentu un datu nosūtīšanas kārtību, veicot visas apmaiņas

| 2.1. | Nodrošināt tāda elektroniskā paraksta izmantošanu, kas atbilst vienam no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/93/EK (1) definētajiem trim elektronisko parakstu veidiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nodrošināt, ka tiek saglabāts to dokumentu un datu nosūtīšanas datums, ko saņēmējs nosūta programmā iesaistītajām iestādēm un otrādi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nodrošināt piekļuvi tieši ar interaktīvas lietotāja saskarnes (tīmekļa lietotnes) vai ar tehniskas saskarnes starpniecību, kas ļauj automātiski sinhronizēt un nosūtīt datus starp saņēmējiem un dalībvalstu sistēmām. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nodrošināt personas datu privātuma aizsardzību fiziskām personām un komerciālās konfidencialitātes aizsardzību juridiskām personām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/136/EK (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 (4) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (Dokuments attiecas uz EEZ). |
| --- | --- |

2.4.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/93/EK (1999. gada 13. decembris) par Kopienas elektronisko parakstu sistēmu (OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/136/EK (2009. gada 25. novembris), ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (OV L 337, 18.12.2009., 11. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

XIII PIELIKUMS

SFC2021: elektroniska datu apmaiņas sistēma starp dalībvalstīm un Komisiju – 63. panta 8. punkts

1.   Komisijas pienākumi

| 1.1. | Nodrošināt elektroniskas datu apmaiņas sistēmas (“SFC2021”) darbību visai oficiālai informācijas apmaiņai starp dalībvalsti un Komisiju. SFC2021 satur vismaz to informāciju, kas norādīta saskaņā ar šo regulu noteiktajās veidnēs. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nodrošināt šādus SFC2021 raksturlielumus:






  a) | interaktīvas veidlapas vai veidlapas, ko sistēma jau sākotnēji aizpildījusi, izmantojot tajā jau agrāk reģistrētus datus; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

interaktīvas veidlapas vai veidlapas, ko sistēma jau sākotnēji aizpildījusi, izmantojot tajā jau agrāk reģistrētus datus;

| b) | automātiski aprēķini, kur tas lietotājiem atvieglina ievadīšanu; |
| --- | --- |

b)

automātiski aprēķini, kur tas lietotājiem atvieglina ievadīšanu;

| c) | automātiska iegulta kontrole, lai verificētu nosūtīto datu iekšējo konsekvenci un šo datu atbilstību piemērojamajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

automātiska iegulta kontrole, lai verificētu nosūtīto datu iekšējo konsekvenci un šo datu atbilstību piemērojamajiem noteikumiem;

| d) | sistēmas ģenerēti brīdinājumi, kas informē SFC2021 lietotājus, ka ir vai nav iespējams veikt konkrētas darbības; |
| --- | --- |

d)

sistēmas ģenerēti brīdinājumi, kas informē SFC2021 lietotājus, ka ir vai nav iespējams veikt konkrētas darbības;

| e) | sistēmā ievadītās informācijas apstrādes izsekošana tiešsaistē; |
| --- | --- |

e)

sistēmā ievadītās informācijas apstrādes izsekošana tiešsaistē;

| f) | vēsturisku datu pieejamība attiecībā uz visu par darbības programmu ievadīto informāciju; |
| --- | --- |

f)

vēsturisku datu pieejamība attiecībā uz visu par darbības programmu ievadīto informāciju;

| g) | obligāta elektroniskā paraksta pieejamība Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK nozīmē, kas tiks atzīts kā pierādījums tiesvedībā. |
| --- | --- |

g)

obligāta elektroniskā paraksta pieejamība Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK nozīmē, kas tiks atzīts kā pierādījums tiesvedībā.

| 1.3. | Nodrošināt informācijas tehnoloģijas drošības politiku attiecībā uz SFC2021, kas piemērojama sistēmu izmantojošam personālam, saskaņā ar attiecīgiem Savienības noteikumiem, jo īpaši Komisijas Lēmumu C(2006) 3602 (1) un tā īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Iecelt personu vai personas, kas atbildīgas par SFC2021 drošības politikas definēšanu, uzturēšanu un pareizas piemērošanas īstenošanu. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Dalībvalstu pienākumi

| 2.1. | Nodrošināt, ka programmā iesaistītās dalībvalsts iestādes, kas norādītas saskaņā ar 65. panta 1. punktu, kā arī struktūras, kuras norādītas kā tādas, kas veic noteiktus uzdevumus, par kuriem atbildīga vadošā iestāde saskaņā ar šīs regulas 65. panta 3. punktu, ievada SCF2021 nosūtāmo informāciju, par kuru tās ir atbildīgas, un šādas informācijas atjauninājumus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nodrošināt tādas informācijas verifikāciju, ko iesniegusi cita persona, nevis tā, kura ievadīja datus šādas informācijas nosūtīšanai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nodrošināt pasākumus iepriekš minēto uzdevumu nodalīšanai, izmantojot dalībvalstu pārvaldības un kontroles informācijas sistēmas, kas automātiski savienotas ar SCF2021. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Iecelt personu vai personas, kas atbild par piekļuves tiesību pārvaldību, lai izpildītu šādus uzdevumus:






  a) | identificēt lietotājus, kas pieprasa piekļuvi, pārliecinoties, ka organizācija šos lietotājus nodarbina; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

identificēt lietotājus, kas pieprasa piekļuvi, pārliecinoties, ka organizācija šos lietotājus nodarbina;

| b) | informēt lietotājus par viņu pienākumiem aizsargāt sistēmas drošību; |
| --- | --- |

b)

informēt lietotājus par viņu pienākumiem aizsargāt sistēmas drošību;

| c) | pārbaudīt, vai lietotājiem pienākas pieprasītais privilēģiju līmenis saistībā ar viņu uzdevumiem un viņu vietu hierarhijā; |
| --- | --- |

c)

pārbaudīt, vai lietotājiem pienākas pieprasītais privilēģiju līmenis saistībā ar viņu uzdevumiem un viņu vietu hierarhijā;

| d) | pieprasīt piekļuves tiesību izbeigšanu, kad šīs tiesības vairs nav vajadzīgas vai pamatotas; |
| --- | --- |

d)

pieprasīt piekļuves tiesību izbeigšanu, kad šīs tiesības vairs nav vajadzīgas vai pamatotas;

| e) | nekavējoties ziņo par aizdomīgiem gadījumiem, kuri var radīt šaubas par sistēmas drošību; |
| --- | --- |

e)

nekavējoties ziņo par aizdomīgiem gadījumiem, kuri var radīt šaubas par sistēmas drošību;

| f) | nodrošināt lietotāja identifikācijas datu pastāvīgu precizitāti, ziņojot par jebkādām izmaiņām; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt lietotāja identifikācijas datu pastāvīgu precizitāti, ziņojot par jebkādām izmaiņām;

| g) | veikt vajadzīgos datu aizsardzības un komerciālās konfidencialitātes piesardzības pasākumus atbilstoši Savienības un valsts noteikumiem; |
| --- | --- |

g)

veikt vajadzīgos datu aizsardzības un komerciālās konfidencialitātes piesardzības pasākumus atbilstoši Savienības un valsts noteikumiem;

| h) | informēt Komisiju par visām izmaiņām, kas ietekmē dalībvalsts iestāžu vai SFC2021 lietotāju spējas veikt 1. punktā minētos pienākumus vai viņu personīgās spējas veikt a) līdz g) apakšpunktā minētos pienākumus. |
| --- | --- |

h)

informēt Komisiju par visām izmaiņām, kas ietekmē dalībvalsts iestāžu vai SFC2021 lietotāju spējas veikt 1. punktā minētos pienākumus vai viņu personīgās spējas veikt a) līdz g) apakšpunktā minētos pienākumus.

| 2.5. | Nodrošināt pasākumus fizisku personu privātuma un personas datu aizsardzībai un juridisku personu komerciālās konfidencialitātes aizsardzībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/136/EK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679, Eiropas Parlaments un Padomes Direktīvu 1995/46/EK (4) un Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pieņemt valsts, reģionālu vai vietēju informācijas drošības politiku par piekļuvi SFC2021, pamatojoties uz riska novērtējumu, kas piemērojams visām SFC2021 izmantojošām iestādēm, un pievēršoties šādiem aspektiem:






  a) | tās personas vai personu, kuras atbildīgas par II iedaļas 3. punktā minēto piekļuves tiesību pārvaldību, veiktā darba IT drošības aspekti, ja tiek izmantota tiešā lietošana; |
| --- | --- | --- |

2.6.

a)

tās personas vai personu, kuras atbildīgas par II iedaļas 3. punktā minēto piekļuves tiesību pārvaldību, veiktā darba IT drošības aspekti, ja tiek izmantota tiešā lietošana;

| b) | ja caur 1. punktā minēto tehnisko saskarni SFC2021 ir pieslēgtas valsts, reģionālas vai vietējas datorsistēmas, šo sistēmu drošības pasākumi, kas ļauj pieskaņoties SFC2021 drošības prasībām un ietver:






  i) | fizisku drošību; |
| --- | --- | --- |

b)

ja caur 1. punktā minēto tehnisko saskarni SFC2021 ir pieslēgtas valsts, reģionālas vai vietējas datorsistēmas, šo sistēmu drošības pasākumi, kas ļauj pieskaņoties SFC2021 drošības prasībām un ietver:

i)

fizisku drošību;

| ii) | datu nesēju un piekļuves kontroli; |
| --- | --- |

ii)

datu nesēju un piekļuves kontroli;

| iii) | glabāšanas kontroli: |
| --- | --- |

iii)

glabāšanas kontroli:

| iv) | piekļuves un paroļu kontroli; |
| --- | --- |

iv)

piekļuves un paroļu kontroli;

| v) | uzraudzību; |
| --- | --- |

v)

uzraudzību;

| vi) | savstarpēju savienojumu ar SFC2021; |
| --- | --- |

vi)

savstarpēju savienojumu ar SFC2021;

| vii) | sakaru infrastruktūru; |
| --- | --- |

vii)

sakaru infrastruktūru;

| viii) | cilvēkresursu pārvaldību pirms pieņemšanas darbā, nodarbinātības laikā un pēc nodarbinātības; |
| --- | --- |

viii)

cilvēkresursu pārvaldību pirms pieņemšanas darbā, nodarbinātības laikā un pēc nodarbinātības;

| ix) | incidentu pārvaldību. |
| --- | --- |

ix)

incidentu pārvaldību.

| 2.7. | Pēc Komisijas pieprasījuma darīt tai pieejamu 2.6. punktā minēto dokumentu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Iecelt personu vai personas, kas atbildīgas par to, ka tiek uzturēta un nodrošināta valsts, reģionālas un vietējas IT drošības politikas piemērošana, un kuras darbojas kā kontaktpunkts Komisijas izvirzītai personai vai personām, kuras minētas 1.4. punktā. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Komisijas un dalībvalstu kopīgie pienākumi

| 3.1. | Nodrošināt pieejamību vai nu tieši caur interaktīvu lietotāja saskarni (piemēram, tīmekļa lietotni), vai caur tehnisku saskarni, izmantojot iepriekš definētus protokolus (piemēram, tīmekļa pakalpojumi), kas ļauj automātiski sinhronizēt un nosūtīt datus starp dalībvalstu informācijas sistēmām un SFC2021. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nodrošināt datumu, kad dalībvalsts Komisijai (un otrādi) elektroniski nosūta informāciju elektroniskā datu apmaiņā, ko uzskata par attiecīgā dokumenta iesniegšanas datumu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nodrošināt, ka oficiālo datu apmaiņa notiek tikai caur SCF2021 (izņemot force majeure gadījumos), ka SCF2021 iegultajās elektroniskajās veidlapās sniegtā informācija (turpmāk – “strukturētie dati”) netiek aizvietota ar nestrukturētiem datiem un ka nekonsekvences gadījumā strukturētie dati prevalē pār nestrukturētiem datiem.

  Force majeure gadījumā, ja SFC2021 darbība ir traucēta vai ja nav savienojuma ar SFC2021 ilgāk par vienu darbdienu pēdējā nedēļā pirms informācijas iesniegšanai noteiktā termiņa, vai laikposmā no 18. līdz 26. decembrim, vai piecas darbdienas citos periodos, informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju drīkst veikt papīra formātā, izmantojot šajā regulā noteiktās veidnes, un šādā gadījumā iesniegšanas datums ir attiecīgā dokumenta iesniegšanas datums. Pēc tam, kad force majeure stāvoklis ir beidzies, attiecīgā puse bez kavēšanās ievada SFC2021 informāciju, kas jau ir sniegta papīra formātā. |
| --- | --- |

3.3.

Force majeure gadījumā, ja SFC2021 darbība ir traucēta vai ja nav savienojuma ar SFC2021 ilgāk par vienu darbdienu pēdējā nedēļā pirms informācijas iesniegšanai noteiktā termiņa, vai laikposmā no 18. līdz 26. decembrim, vai piecas darbdienas citos periodos, informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju drīkst veikt papīra formātā, izmantojot šajā regulā noteiktās veidnes, un šādā gadījumā iesniegšanas datums ir attiecīgā dokumenta iesniegšanas datums. Pēc tam, kad force majeure stāvoklis ir beidzies, attiecīgā puse bez kavēšanās ievada SFC2021 informāciju, kas jau ir sniegta papīra formātā.

| 3.4. | Nodrošināt, ka tiek ievēroti IT drošības noteikumi, kas publicēti SFC2021 portālā, un pasākumi, ko Komisija īsteno SFC2021, lai datu nosūtīšana būtu droša, jo īpaši saistībā ar 1. punktā minētās tehniskās saskarnes lietošanu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Īstenot un nodrošināt to drošības pasākumu iedarbīgumu, kas pieņemti, lai aizsargātu datus, kas tiek glabāti vai nosūtīti caur SFC2021. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ik gadu atjaunināt un pārskatīt SFC IT drošības politiku un attiecīgās valstu, reģionālās un vietējās drošības politikas, ja notiek tehnoloģiskas izmaiņas, tiek konstatēti jauni apdraudējumi vai citas saistītas norises. |
| --- | --- |

3.6.

---

(1)  Komisijas Lēmums C(2006)3602 (2006. gada 16. augusts) par Eiropas Komisijas izmantoto informācijas sistēmu drošību.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/136/EK (2009. gada 25. novembris), ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (OV L 337, 18.12.2009., 11. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

XIV PIELIKUMS

Veidne pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstam – 63. panta 9. punkts

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 1.1. | Informāciju iesniedz:








  — | dalībvalsts: |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

dalībvalsts:

| — | programmas(-u) nosaukums(-i) un CCI numurs(-i): (visas programmas, kuras attiecas uz vadošo iestādi gadījumā, ja ir vienota pārvaldības un kontroles sistēma); |
| --- | --- |

—

programmas(-u) nosaukums(-i) un CCI numurs(-i): (visas programmas, kuras attiecas uz vadošo iestādi gadījumā, ja ir vienota pārvaldības un kontroles sistēma);

| — | galvenās kontaktpersonas vārds, uzvārds un e-pasta adrese: (par aprakstu atbildīgā struktūra): |
| --- | --- |

—

galvenās kontaktpersonas vārds, uzvārds un e-pasta adrese: (par aprakstu atbildīgā struktūra):

| 1.2. | Sniegtā informācija raksturo situāciju uz:
  (dd/mm/gg) |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sistēmas struktūra
  (vispārīga informācija un blokshēma, kurā attēlotas organizatoriskās attiecības starp iestādēm/struktūrām, kas iesaistītas pārvaldības un kontroles sistēmā) |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Vadošā iestāde (nosaukums, adrese, kontaktpunkts vadošajā iestādē): |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Starpniekstruktūras (nosaukums, adrese un kontaktpunkti starpniekstruktūrās): |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Struktūra, kas īsteno grāmatvedības funkcijas (nosaukums, adrese un kontaktpunkti vadošajā iestādē vai programmā iesaistītā iestāde, kas īsteno grāmatvedības funkciju): |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Norādīt, kā tiek ievērots funkciju nodalīšanas princips starp programmā iesaistītajām iestādēm un tajās. |
| --- | --- |

1.3.4.

2.   VADOŠĀ IESTĀDE

2.1.
     
  Vadošā iestāde un tās galvenās funkcijas

| 2.1.1. | Vadošās iestādes (valsts, reģionāla vai vietējā līmeņa publiskā struktūra vai privātā struktūra) statuss un struktūra, kuras daļa tā ir. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Vadošās iestādes tieši īstenoto funkciju un uzdevumu detalizēts apraksts. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Attiecīgā gadījumā katras starpniekstruktūras katras funkcijas detalizēts apraksts (1) un vadošās iestādes deleģētie uzdevumi, starpniekstruktūru identifikācija un deleģējuma forma. Būtu jānorāda atsauce uz attiecīgiem dokumentiem (rakstiski nolīgumi). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Procedūras vadošās iestādes deleģēto funkciju un uzdevumu pārraudzībai. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Satvars, ar ko nodrošina, lai vajadzības gadījumā tiktu veikti pienācīgi riska pārvaldības pasākumi, it īpaši gadījumos, kad pārvaldības un kontroles sistēmā tiek veiktas būtiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

2.1.5.

2.2.
     
  Organizācijas apraksts un to procedūru apraksts, kas saistītas ar vadošās iestādes funkcijām un uzdevumiem
   (2)

| 2.2.1. | Vadošās iestādes funkciju, ietverot grāmatvedības funkciju, un veikto uzdevumu apraksts: |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Apraksts, kā ir organizēts darbs dažādo funkciju, tostarp grāmatvedības funkcijas, ietvaros, kādas procedūras piemēro, kādas funkcijas ir deleģētas (ja tādas ir), kā tās tiek pārraudzītas utt. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Vadošās iestādes organizācijas shēma un informācija par tās saistību ar jebkuru citu struktūru vai struktūrvienībām (iekšējām vai ārējām), kas veic 66.–69. pantā paredzētās funkcijas un uzdevumus. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Norāde par resursiem, ko plānots piešķirt saistībā ar vadošās iestādes dažādajām funkcijām (tostarp, ja vajadzīgs, informācija par jebkādu plānotu ārpakalpojumu izmantošanu un to jomu). |
| --- | --- |

2.2.4.

3.   STRUKTŪRA, KAS ĪSTENO GRĀMATVEDĪBAS FUNKCIJU

3.1.   
  Organizācijas statuss un apraksts un procedūras, kas saistītas ar grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras funkcijām

| 3.1.1. | Grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras (valsts, reģionāla vai vietējā līmeņa publiskā struktūra vai privātā struktūra) statuss un, attiecīgā gadījumā, struktūra, kuras daļa tā ir. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | To funkciju un uzdevumu apraksts, kurus veic struktūra, kas īsteno grāmatvedības funkciju, kā noteikts 70. pantā. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.2. | Darba organizācijas apraksts (darbplūsmas, procesi, iekšējās struktūrvienības), piemērojamās procedūras, kā tās tiek pārraudzītas utt. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Norāde par resursiem, ko plānots piešķirt saistībā ar dažādajiem grāmatvedības uzdevumiem. |
| --- | --- |

3.1.3.

4.   ELEKTRONISKĀ SISTĒMA

4.1.   
  Elektroniskās sistēmas vai sistēmu apraksts, ieskaitot blokshēmu (centrāla vai kopējā tīkla sistēma vai decentralizēta sistēma ar savienojumiem starp sistēmām), kas paredzēta, lai:

| 4.1.1. | datorizētā veidā reģistrētu un glabātu datus par katru operāciju, tostarp attiecīgā gadījumā datus par atsevišķiem dalībniekiem un datus atsevišķi pa rādītājiem, ja tas paredzēts regulā; |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | nodrošinātu, ka tiek reģistrēta un glabāta katras operācijas grāmatvedības uzskaite un ka šī uzskaite atbalsta datus, kas nepieciešami, lai sagatavotu maksājumu pieteikumus un pārskatus; |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | uzturētu grāmatvedības uzskaiti par Komisijai deklarētiem izdevumiem un atbilstošo publisko ieguldījumu, kas izmaksāts saņēmējiem; |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | reģistrētu visas summas, kas atskaitītas no maksājumu pieteikumiem un no pārskatiem, kā noteikts 92. panta 5. punktā, un šādu atskaitījumu iemeslus; |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | norādītu, vai sistēmas darbojas efektīvi un var uzticami reģistrēt minētos datus datumā, kad šis apraksts ir sagatavots, kā noteikts iepriekš 1.2. punktā; |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | aprakstītu procedūras elektronisko sistēmu drošības, integritātes un konfidencialitātes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.1.6.

---

(1)  Tostarp AMIF, IDF un IMBF fondu grāmatvedības funkcija, jo saskaņā ar 66. panta 3. punktu tā ir vadošās iestādes atbildības jomā.

(2)  Tostarp AMIF, IDF un IMBF fondu grāmatvedības funkcija, jo saskaņā ar 66. panta 3. punktu tā ir vadošās iestādes atbildības jomā.

XV PIELIKUMS

Veidne pārvaldības deklarācijai – 68. panta 1. punkta f) apakšpunkts

Es/mēs, apakšā parakstījies(-ušies) (uzvārds(-i), vārds(-i), amats(-i) vai funkcija(-s)), (darbības programmas nosaukums, CCI) programmas vadošās iestādes vadītājs(-i),

pamatojoties uz (programmas nosaukums) īstenošanu grāmatvedības gadā, kas beidzās (gads) 30. jūnijā, pamatojoties uz manu/mūsu pašu atzinumu un visu man/mums pieejamo informāciju dienā, kad Komisijai iesniegti pārskati, tostarp rezultātiem, kas iegūti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. xx/xx 68. pantu veiktajās pārvaldības verifikācijās un revīzijās saistībā ar izdevumiem, kuri iekļauti Komisijai iesniegtajos maksājumu pieteikumos par grāmatvedības gadu, kas beidzās ... (gada) 30. jūnijā rezultātiem,

kā arī, ņemot vērā manus/mūsu pienākumus saskaņā ar Regulu (ES) xx/xx,

ar šo apliecinu/apliecinām, ka:

| a) | pārskatos sniegtā informācija ir pareiza, pilnīga un precīza atbilstoši Regulas (ES) Nr. XX 92. pantam, |
| --- | --- |

a)

pārskatos sniegtā informācija ir pareiza, pilnīga un precīza atbilstoši Regulas (ES) Nr. XX 92. pantam,

| b) | pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir izmantoti paredzētajam mērķim. |
| --- | --- |

b)

pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir izmantoti paredzētajam mērķim.

Es/mēs apstiprinu/apstiprinām, ka galīgajos revīzijas un kontroles ziņojumos konstatētie pārkāpumi saistībā ar grāmatvedības gadu pārskatos ir atbilstoši izvērtēti, jo īpaši, lai izpildītu 92. panta prasības par pārskatu iesniegšanu, apliecinot, ka pārkāpumi nepārsniedz 2 % būtiskuma slieksni.

Tāpat arī apstiprinu/apstiprinām, ka izdevumi, attiecībā uz kuriem šobrīd notiek to likumības un pareizības pārbaude, netika iekļauti pārskatos, par kuriem tiek gatavoti novērtējuma secinājumi, lai tos varētu iekļaut pieteikumā par starpposma maksājumu attiecībā uz nākamo grāmatvedības gadu.

Es/mēs arī apstiprinu/apstiprinām datu ticamību attiecībā uz programmas rādītājiem, starpposma mērķiem un progresu.

Apstiprinu/apstiprinām arī, ka tiek īstenoti iedarbīgi un samērīgi krāpšanas apkarošanas pasākumi un ka šajos pasākumos ņemti vērā šajā sakarā apzinātie riski.

Visbeidzot, apstiprinu/apstiprinām, ka man/mums nav zināma nekāda tāda nepaziņota informācija saistībā ar darbības programmas īstenošanu, kas varētu kaitēt kohēzijas politikas reputācijai.

XVI PIELIKUMS

Revīzijas atzinuma veidne – 71. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Eiropas Komisijai, ģenerāldirektorātam

1.   IEVADS

Es, apakšā parakstījies, kas pārstāv [revīzijas iestādes nosaukums], un esot neatkarīgs Regulas (ES) Nr. [...] 65. panta 2. punkta nozīmē, esmu revidējis

| i) | pārskatus par grāmatvedības gadu, kas sākās ... [gada] 1. jūlijā un beidzās ... [gada] 30. jūnijā (1) un ir datēti ar ... [datums, kurā pārskati iesniegti Komisijai] (turpmāk – “pārskati”), |
| --- | --- |

i)

pārskatus par grāmatvedības gadu, kas sākās ... [gada] 1. jūlijā un beidzās ... [gada] 30. jūnijā (1) un ir datēti ar ... [datums, kurā pārskati iesniegti Komisijai] (turpmāk – “pārskati”),

| ii) | to izdevumu likumību un pareizību, kuru atmaksa ir pieprasīta Komisijai, atsaucoties uz grāmatvedības gadu (un iekļauta pārskatos), un |
| --- | --- |

ii)

to izdevumu likumību un pareizību, kuru atmaksa ir pieprasīta Komisijai, atsaucoties uz grāmatvedības gadu (un iekļauta pārskatos), un

| iii) | pārvaldības un kontroles sistēmas funkcionēšanu, kā arī verificējis pārvaldības deklarāciju saistībā ar [programmas nosaukums, CCI numurs] programmu (turpmāk – “programma”), |
| --- | --- |

iii)

pārvaldības un kontroles sistēmas funkcionēšanu, kā arī verificējis pārvaldības deklarāciju saistībā ar [programmas nosaukums, CCI numurs] programmu (turpmāk – “programma”),

nolūkā sniegt revīzijas atzinumu saskaņā ar 71. panta 3. punktu.

2.   VADOŠĀS IESTĀDES PIENĀKUMI

[vadošās iestādes nosaukums], kas norādīta kā programmas vadošā iestāde, pienākums ir nodrošināt pārvaldības un kontroles sistēmas pienācīgu darbību attiecībā uz 66.–70. pantā paredzētajām funkcijām un uzdevumiem.

Turklāt [vadošās iestādes nosaukums vai attiecīgā gadījumā tās struktūras nosaukums, kas īsteno grāmatvedības funkciju] pienākums ir nodrošināt un deklarēt pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [...] 70. pantā.

Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [...] 68. pantu vadošās iestādes pienākums ir apstiprināt, ka pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi un atbilst piemērojamiem tiesību aktiem.

3.   REVĪZIJAS IESTĀDES PIENĀKUMI

Kā noteikts Regulas (ES) Nr. [...] 71 pantā, mans pienākums ir sniegt neatkarīgu atzinumu par pārskatu pilnīgumu, precizitāti un patiesumu, par to, vai izdevumi, kuru atmaksa ir pieprasīta no Komisijas un kuri ir deklarēti pārskatos, ir likumīgi un pareizi, un vai ieviestā pārvaldības un kontroles sistēma darbojas pienācīgi.

Turklāt mans pienākums ir iekļaut atzinumā deklarāciju par to, vai revīzijas darbs rada pamatu apšaubīt pārvaldības deklarācijā sniegtos apliecinājumus.

Revīzijas attiecībā uz programmu tika veiktas saskaņā ar revīzijas stratēģiju un tika ņemti vērā starptautiski atzīti revīzijas standarti. Minētie standarti paredz, ka revīzijas iestāde ievēro ētikas normas, kā arī plāno un veic revīzijas darbu nolūkā gūt pienācīgu pārliecību revīzijas atzinuma vajadzībām.

Revīzijas gaitā tiek veiktas procedūras, lai gūtu pietiekamus un atbilstošus pierādījumus, kuri apliecina turpmāk izklāstīto atzinumu. Tas, kādas procedūras tiek veiktas, ir atkarīgs no revidenta profesionālā slēdziena, tostarp no nozīmīgu neatbilstību, kas radušās krāpniecības vai kļūdas dēļ, riska novērtējuma. Manā uzskatā veiktās revīzijas procedūras ir piemērotas konkrētajiem apstākļiem un atbilst Regulas (ES) Nr. [...] prasībām.

Uzskatu, ka savāktie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti tam, lai būtu par pamatu manam atzinumam, [gadījumā, ja ir apjoma ierobežojumi:] izņemot tos, kas minēti punktā “Apjoma ierobežojumi”.

Revīziju gaitā gūto konstatējumu par programmu kopsavilkums ir sniegts pievienotajā gada kontroles ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [...] 71. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

4.   APJOMA IEROBEŽOJUMI

Vai nu

Nebija nekādu revīzijas apjoma ierobežojumu.

vai arī

Revīzijas apjomu ierobežoja šādi faktori:

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

...

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| c) | .... |
| --- | --- |

c)

....

[Norādīt jebkādus revīzijas apjoma ierobežojumus (1), piemēram, apliecinošu dokumentu neesība, tiesā izskatāmas lietas, un turpmāk iedaļā “Atzinums ar iebildēm” norādīt aplēstās izdevumu summas un ietekmēto ieguldījuma atbalstu no fondiem, kā arī apjoma ierobežojuma ietekmi uz revīzijas atzinumu. Papildu skaidrojumus šajā sakarā pēc vajadzības sniedz gada kontroles ziņojumā.]

5.   ATZINUMS

Vai nu

(Atzinums bez iebildēm)

Manā uzskatā un balstoties uz veikto revīzijas darbu:

| i) | pārskatos ir sniegta patiesa un godīga aina; |
| --- | --- |

i)

pārskatos ir sniegta patiesa un godīga aina;

| ii) | pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi (2); |
| --- | --- |

ii)

pārskatos iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi (2);

| iii) | pārvaldības un kontroles sistēma darbojas pareizi. |
| --- | --- |

iii)

pārvaldības un kontroles sistēma darbojas pareizi.

Veiktais revīzijas darbs nerada pamatu apšaubīt pārvaldības deklarācijā sniegtos apliecinājumus.

vai arī

(Atzinums ar iebildēm)

Manā uzskatā un balstoties uz veikto revīzijas darbu:

| 1) | Pārskati








  — | pārskatos ir sniegta patiesa un godīga aina [ja uz pārskatiem attiecas iebildes, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus būtiskus aspektus:....... |
| --- | --- | --- |

1)

Pārskati

—

pārskatos ir sniegta patiesa un godīga aina [ja uz pārskatiem attiecas iebildes, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus būtiskus aspektus:.......

| 2) | Pārskatos apstiprināto izdevumu likumība un pareizība








  — | pārskatos apstiprinātie izdevumi ir likumīgi un pareizi [ja uz pārskatiem attiecas iebildes, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus aspektus:.... |
| --- | --- | --- |

2)

Pārskatos apstiprināto izdevumu likumība un pareizība

—

pārskatos apstiprinātie izdevumi ir likumīgi un pareizi [ja uz pārskatiem attiecas iebildes, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus aspektus:....

Iebilžu ietekme ir ierobežota [vai būtiska] un atbilst .... (summa EUR no apstiprināto izdevumu kopsummas)

| 3) | Uz revīzijas atzinuma brīdi ieviestā pārvaldības un kontroles sistēma








  — | izveidotā pārvaldības un kontroles sistēma darbojas pienācīgi [ja uz pārvaldības un kontroles sistēmu attiecas iebilde, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus aspektus:.... |
| --- | --- | --- |

3)

Uz revīzijas atzinuma brīdi ieviestā pārvaldības un kontroles sistēma

—

izveidotā pārvaldības un kontroles sistēma darbojas pienācīgi [ja uz pārvaldības un kontroles sistēmu attiecas iebilde, pievieno šādu tekstu:] izņemot šādus aspektus:....

Iebilžu ietekme ir ierobežota [vai būtiska] un atbilst .... (summa EUR no apstiprināto izdevumu kopsummas)

Veiktais revīzijas darbs nerada/rada [nevajadzīgo svītrot] pamatu apšaubīt pārvaldības deklarācijā sniegtos apliecinājumus.

[Ja veiktais revīzijas darbs rada pamatu apšaubīt pārvaldības deklarācijā sniegtos apliecinājumus, šajā rindkopā revīzijas iestāde izklāsta faktorus, kas tai ļauj izdarīt šādu secinājumu.]

vai arī

(Negatīvs atzinums)

Manā uzskatā un balstoties uz veikto revīzijas darbu:

| i) | pārskati sniedz/
  nesniedz
   [nevajadzīgo svītrot] patiesu un godīgu ainu; un/vai |
| --- | --- |

i)

pārskati sniedz/
  nesniedz
   [nevajadzīgo svītrot] patiesu un godīgu ainu; un/vai

| ii) | pārskatos norādītie izdevumi, kuru atmaksa ir pieprasīta no Komisijas, ir/
  nav
  [nevajadzīgo svītrot] likumīgi un pareizi; un/vai |
| --- | --- |

ii)

pārskatos norādītie izdevumi, kuru atmaksa ir pieprasīta no Komisijas, ir/
  nav
  [nevajadzīgo svītrot] likumīgi un pareizi; un/vai

| iii) | izveidotā pārvaldības un kontroles sistēma darbojas/
  nedarbojas
  [nevajadzīgo svītrot] pienācīgi. |
| --- | --- |

iii)

izveidotā pārvaldības un kontroles sistēma darbojas/
  nedarbojas
  [nevajadzīgo svītrot] pienācīgi.

Šis negatīvais atzinums pamatojas uz šādiem aspektiem:

| — | attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar pārskatiem:

  un/vai [nevajadzīgo svītrot] |
| --- | --- |

—

attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar pārskatiem:

un/vai [nevajadzīgo svītrot]

| — | attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar to pārskatos norādīto izdevumu likumību un pareizību, kuru atmaksa ir pieprasīta no Komisijas:

  un/vai [nevajadzīgo svītrot] |
| --- | --- |

—

attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar to pārskatos norādīto izdevumu likumību un pareizību, kuru atmaksa ir pieprasīta no Komisijas:

un/vai [nevajadzīgo svītrot]

| — | attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar pārvaldības un kontroles sistēmas darbību (6): |
| --- | --- |

—

attiecībā uz būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar pārvaldības un kontroles sistēmas darbību (6):

Veiktais revīzijas darbs rada pamatu apšaubīt pārvaldības deklarācijā sniegtos apliecinājumus šādos aspektos:

[Revīzijas iestāde var arī iekļaut apstākļu akcentējumu, kas neskar tās atzinumu, kā noteikts starptautiski atzītos revīzijas standartos. Izņēmuma gadījumos drīkst iekļaut atteikumu sniegt atzinumu (7).]

Datums:

Paraksts:

| (2) | Jāiekļauj Interreg programmu gadījumā. |
| --- | --- |

(2)

| (5) | Ja iebilde attiecas uz pārvaldības un kontroles sistēmu, atzinumā norāda struktūru vai struktūras un to sistēmu aspektu(-s), kuri neatbilda prasībām un/vai nedarbojās pareizi, izņemot, ja šī informācija jau ir skaidri norādīta gada kontroles ziņojumā un atzinuma punkts norāda uz noteiktu(-ām) šā ziņojuma daļu(-ām), kur šī informācija ir norādīta. |
| --- | --- |

(5)

---

(1)  Tostarp attiecībā uz Interreg programmām, kuras neietver darbību revīzijas gada izlasē, kas jāizraugās Komisijai, kā noteikts ETS regulas 48. pantā.

(2)  Izņemot Interreg programmas, kuras neietver darbību revīzijas gada izlasē, kas jāizraugās Komisijai, kā paredzēts ETS regulas 48. pantā, ja pārskatos norādītos izdevumus, kuru atmaksa ir pieprasīta, nav varēts pārbaudīt attiecīgajā grāmatvedības gadā.

(6)  Tā pati piezīme, kas minēta iepriekšējā zemsvītras piezīmē.

(7)  Šādiem izņēmuma gadījumiem vajadzētu būt saistītiem ar neparedzamiem ārējiem faktoriem, kuri ir ārpus revīzijas iestādes kontroles.

XVII PIELIKUMS

Gada kontroles ziņojuma veidne – 71. panta 3. punkta b) apakšpunkts

1.   Ievads

| 1.1. | Ziņojuma sagatavošanā iesaistītās revīzijas iestādes un citu struktūru identifikācija. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atsauces periods (piemēram, grāmatvedības gads). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Revīzijas periods (kura laikā notika revīzijas darbs). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ziņojumā aplūkotās darbības programmas(-u) un tās/to vadošās(-o) un sertifikācijas iestādes(-žu) identifikācija. Ja ziņojums attiecas uz vairāk kā vienu programmu vai fondu, informācija jāsniedz atsevišķi par katru programmu un fondu, katrā punktā norādot informāciju, kas īpaši attiecas uz konkrēto programmu un/vai fondu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ziņojuma un atbilstošā revīzijas atzinuma sagatavošanai veikto darbību apraksts. Šajā punktā būtu jāiekļauj arī informācija par revīzijas iestādes veiktajām pārvaldības deklarācijas saskanības pārbaudēm. |
| --- | --- |

1.5.

Interreg programmām 1.5. punkts ir jāpielāgo, lai aprakstītu pasākumus, kas veikti ziņojuma sagatavošanai, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantā.

2.   Būtiskas izmaiņas pārvaldības un kontroles sistēmā(-s)

| 2.1. | Ziņas par jebkādām būtiskām izmaiņām pārvaldības un kontroles sistēmās, kas saistītas ar vadošās iestādes pienākumiem, jo īpaši saistībā ar funkciju deleģēšanu starpniekstruktūrām, un apstiprinājums par to atbilstību 66.–70. un 75. pantam, pamatojoties uz revīzijas iestādes veikto revīzijas darbu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Informācija par uzlabotu samērīgu pasākumu piemērošanu saskaņā ar 77.–79. pantu. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Izmaiņas revīzijas stratēģijā

| 3.1. | Ziņas par jebkādām izmaiņām revīzijas stratēģijā un saistītie paskaidrojumi. Jo īpaši norāda visas izmaiņas atlases metodē, ko izmanto revīzijas darbībām (sk. 5. punktu), un to, vai stratēģija tika mainīta tāpēc, ka tiek piemēroti uzlaboti samērīgi pasākumi atbilstīgi regulas 77.–79. pantam. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Interreg programmām 1. punkts (sk. iepriekš) ir jāpielāgo, lai aprakstītu izmaiņas, kas veiktas revīzijas stratēģijā, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantā. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Sistēmas revīzijas (attiecīgā gadījumā)

Šis punkts attiecas uz revīzijas iestādēm, kas attiecīgajam grāmatvedības gadam nepiemēro uzlabotus samērīgus pasākumus.

| 4.1. | Ziņas par struktūrām (tostarp par revīzijas iestādi), kas veikušas revīzijas par programmas pārvaldības un kontroles sistēmas pienācīgu darbību – turpmāk “sistēmas revīzijas”. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Veikto revīziju pamatojuma apraksts, tostarp atsauce uz piemērojamo revīzijas stratēģiju, jo īpaši uz riska novērtēšanas metodoloģiju un rezultātiem, uz kuru pamata tika izstrādāts sistēmas revīziju revīzijas plāns. Ja riska novērtējums ir atjaunināts, tas būtu jāapraksta iepriekš 3. punktā, norādot revīzijas stratēģijas izmaiņas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Attiecībā uz tabulu 9.1. punktā – sistēmas revīziju galveno konstatējumu un secinājumu apraksts, iekaitot uz konkrētām tematiskajām jomām vērstās revīzijas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Norādes par to, vai jebkādiem konstatētajiem pārkāpumiem ir sistēmisks raksturs, un ziņas par veiktajiem pasākumiem, tostarp nepareizie izdevumi skaitliskā izteiksmē un jebkādas veiktās finanšu korekcijas saskaņā ar regulas 71. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 97. pantu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Informācija par darbībām, kas veiktas, ņemot vērā iepriekšējo grāmatvedības gadu sistēmas revīziju ieteikumus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Apraksts par sistēmas revīziju laikā atklātajām neatbilstībām vai nepilnībām saistībā ar finanšu instrumentiem vai cita veida izdevumiem, vai izmaksām, uz kurām attiecas īpaši noteikumi (piemēram, valsts atbalsts, publiskais iepirkums, projekti, kas rada ienākumus, vienkāršotas izmaksu iespējas, finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām), un vadošās iestādes veiktām papildu darbībām šādu neatbilstību un nepilnību novēršanai. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pēc sistēmas revīzijām iegūtais ticamības līmenis (zems/vidējs/augsts) un pamatojums. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Darbību revīzijas

Interreg programmām turpmākais 5.1.–5.10. punkts ir jāpielāgo, lai aprakstītu pasākumus, kas veikti ziņojuma sagatavošanai, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantā.

| 5.1. | To struktūru (tostarp revīzijas iestādes) identifikācija, kas veikušas darbību revīzijas (kā paredzēts 73. pantā). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Izmantotās atlases metodoloģijas apraksts un informācija par to, vai metodoloģija atbilst revīzijas stratēģijai. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Norāde par statistiskajā atlasē izmantotajiem parametriem un skaidrojums par to pamatā esošajiem aprēķiniem un izmantotajiem profesionālajiem slēdzieniem. Atlases parametri ietver: būtiskuma līmeni, uzticamības līmeni, izlases vienību, prognozējamo kļūdu īpatsvaru, atlases intervālu, standarta novirzi, kopas vērtību, kopas lielumu, atlases lielumu, informācija par sadalījumu. Saistītos aprēķinus par izlases izraudzīšanos, kopējo kļūdu īpatsvaru un atlikušo kļūdu īpatsvaru apraksta pielikumā turpmāk 9.3. punktā tādā formātā, lai būtu iespējams saprast veiktās pamata darbības atbilstoši izmantotajai konkrētajai atlases metodei. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pārskatos iekļauto summu, kā arī starpposma maksājumu pieteikumos grāmatvedības gada laikā deklarēto summu saskaņošana, un kopa, no kuras iegūta nejaušā atlase (9.2. sadaļas tabulas “A” sleja). Vienību saskaņošana ietver negatīvas izlases vienības, ja ir veiktas finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ja ir negatīvas izlases vienības, apstiprinājums, ka tās tikušas uzskatītas par atsevišķu kopu. Šo vienību revīziju galveno rezultātu analīze, proti, galvenokārt pārliecinoties, vai (dalībvalsts vai Komisijas) pieņemtie lēmumi par finanšu korekciju piemērošanu pārskatos ir reģistrēti kā atsauktās summas. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ja izmanto nestatistisku paraugu atlases metodi, norāda šādas metodes izmantošanas iemeslus, revīziju aptverto izlases vienību procentuālo daļu, veiktos pasākumus izlases nejaušības nodrošināšanai, paturot prātā, ka izlasei jābūt reprezentatīvai.
  Papildus tam definē pasākumus, kuri veikti, lai nodrošinātu pietiekamu izlases lielumu, kas revīzijas iestādei ļauj sagatavot derīgu revīzijas atzinumu. Ja ir izmantota nestatistiska atlases metode, būtu jāaprēķina arī kopējā (prognozētā) kļūda. |
| --- | --- |

5.6.

Papildus tam definē pasākumus, kuri veikti, lai nodrošinātu pietiekamu izlases lielumu, kas revīzijas iestādei ļauj sagatavot derīgu revīzijas atzinumu. Ja ir izmantota nestatistiska atlases metode, būtu jāaprēķina arī kopējā (prognozētā) kļūda.

| 5.7. | Darbību revīziju galveno konstatējumu analīze, kurā apraksta:






  1) | revidēto izlases vienību skaitu, attiecīgo summu; |
| --- | --- | --- |

5.7.

1)

revidēto izlases vienību skaitu, attiecīgo summu;

| 2) | kļūdas tipu pa izlases vienībām (1); |
| --- | --- |

2)

kļūdas tipu pa izlases vienībām (1);

| 3) | konstatēto kļūdu būtību (2); |
| --- | --- |

3)

konstatēto kļūdu būtību (2);

| 4) | strata kļūdu (3) īpatsvaru un atbilstošās nopietnās nepilnības vai pārkāpumus, kļūdu īpatsvara augšējo robežu, pamatcēloņus, ierosinātos korektīvos pasākumus (tostarp tos, kas paredzēti, lai uzlabotu pārvaldības un kontroles sistēmas) un ietekmi uz revīzijas atzinumu. |
| --- | --- |

4)

strata kļūdu (3) īpatsvaru un atbilstošās nopietnās nepilnības vai pārkāpumus, kļūdu īpatsvara augšējo robežu, pamatcēloņus, ierosinātos korektīvos pasākumus (tostarp tos, kas paredzēti, lai uzlabotu pārvaldības un kontroles sistēmas) un ietekmi uz revīzijas atzinumu.

Sniedz sīkākus paskaidrojumus par datiem, kas norādīti 9.2. un 9.3. punktā, jo īpaši attiecībā uz kopējo kļūdu īpatsvaru.

| 5.8. | Ziņas par jebkādām finanšu korekcijām, kas attiecas uz grāmatvedības gadu un ko vadošā iestāde īstenojusi pirms pārskatu iesniegšanas Komisijai, un līdz ar to ziņas par darbību revīzijām, tostarp par vienoto likmi vai ekstrapolētajām korekcijām, kā rezultātā līdz 2 % samazinās atlikušo kļūdu īpatsvars izdevumiem, kas ietverti pārskatos saskaņā ar 92. pantu. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Kopējā kļūdu īpatsvara un atlikušo kļūdu īpatsvara salīdzinājums (kā izklāstīts 9.2. punktā) ar 2 % būtiskuma līmeni, lai izvērtētu, vai kopa nav būtiski nepareizi izteikta un tā ietekmi uz revīzijas atzinumu. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Ziņas par to, vai jebkādiem konstatētajiem pārkāpumiem ir sistēmisks raksturs, un par veiktajiem pasākumiem, tostarp nepareizajiem izdevumiem skaitliskā izteiksmē un jebkādām saistītām finanšu korekcijām. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Informācija par papildu pasākumiem pēc darbību revīzijām, kas veikti saistībā ar kopējo izlasi Interreg programmām, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantā. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Informācija par turpmākiem pasākumiem pēc darbību revīzijām, kas veiktas iepriekšējiem grāmatvedības gadiem, jo īpaši attiecībā uz nopietniem sistēmiska rakstura trūkumiem. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Tabula atbilstīgi kļūdu tipam, par ko var būt panākta vienošanās ar Komisiju. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | No darbības revīziju galvenajiem konstatējumiem iegūtie secinājumi par pārvaldības un kontroles sistēmas pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

5.14.

Interreg programmām 5.14. punkts ir jāpielāgo, lai aprakstītu pasākumus, kas veikti secinājumu sagatavošanai, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, ko piemēro Interreg programmām, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantā.

6.   Pārskatu revīzijas

| 6.1. | To iestāžu/struktūru identifikācija, kuras veikušas pārskatu revīzijas. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Tās revīzijas pieejas apraksts, kas izmantota, lai verificētu, vai pārskati ir pilnīgi, pareizi un patiesi. Tajā ietver atsauci uz revīzijas darbu, kas veikts saistībā ar sistēmas revīzijām, tādu darbību revīzijām, kas attiecas uz pārskatu ticamību, un papildu verifikācijām, kas jāveic attiecībā uz pārskatu projektiem pirms to nosūtīšanas Komisijai. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Norāda revīziju rezultātā gūtos secinājumus par pārskatu pilnīgumu, pareizību un ticamību, tostarp informāciju par pārskatos veiktajām un atspoguļotajām attiecīgajām finanšu korekcijām pēc šādiem secinājumiem. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Norāde par to, vai jebkādiem konstatētajiem pārkāpumiem ir sistēmisks raksturs un par veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Cita informācija

| 7.1. | Revīzijas iestādes novērtējums par iespējamas krāpšanas gadījumiem, kas konstatēti tās veikto revīziju ietvaros (tostarp gadījumiem, par kuriem ziņojušas citas valsts vai ES iestādes un kas attiecas uz revīzijas iestādes revidētajām darbībām), un par veiktajiem pasākumiem. Informācija par gadījumu skaitu, nopietnību un skartajām summām, ja tas zināms. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Turpmākie notikumi pēc grāmatvedības gada beigām un pirms gada kontroles ziņojuma nosūtīšanas Komisijai un kurus ņem vērā, nosakot ticamības līmeni un sagatavojot revīzijas iestādes atzinumu. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Vispārējais ticamības līmenis

| 8.1. | Norāde par vispārējo ticamības līmeni attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmas pienācīgu darbību un skaidrojums par to, kā šis līmenis tika iegūts, izmantojot sistēmas revīziju un darbības revīziju rezultātus. Attiecīgā gadījumā revīzijas iestāde ņem vērā arī citu valsts vai Savienības veiktā revīzijas darba rezultātus. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Jebkādu īstenotu ar finanšu korekcijām nesaistītu mazināšanas darbību un īstenotu finanšu korekciju izvērtējums, papildu korektīvu pasākumu nepieciešamības izvērtējums gan no pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabošanas viedokļa, gan no ietekmes uz ES budžetu viedokļa. |
| --- | --- |

8.2.

9.   GADA KONTROLES ZIŅOJUMA PIELIKUMI

9.1.   Sistēmas revīziju rezultāti.

| Revidētā vienība | Fonds (vairāku fondu programma) | Revīzijas nosaukums | Galīgā revīzijas ziņojuma datums | Programma: [CCI un programmas nosaukums] | Vispārējais novērtējums (1., 2., 3., 4. kategorija)


  [kā noteikts regulas X pielikuma 2. tabulā] | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatprasības (attiecīgā gadījumā)


  [kā noteikts regulas X pielikuma 1. tabulā] |
| PP 1 | PP 2 | PP 3 | PP 4 | PP 5 | PP 6 | PP 7 | PP 8 | PP 9 | PP 10 | | |
| Vadošā iestāde | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |

Revidētā vienība

Fonds (vairāku fondu programma)

Revīzijas nosaukums

Galīgā revīzijas ziņojuma datums

Programma: [CCI un programmas nosaukums]

Vispārējais novērtējums (1., 2., 3., 4. kategorija)

[kā noteikts regulas X pielikuma 2. tabulā]

Piezīmes

Pamatprasības (attiecīgā gadījumā)

[kā noteikts regulas X pielikuma 1. tabulā]

PP 1

PP 2

PP 3

PP 4

PP 5

PP 6

PP 7

PP 8

PP 9

PP 10

Vadošā iestāde

| SS(-s) | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| Grāmatvedības funkcija (ja to neveic vadošā iestāde) | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | |
| Piezīme. Šajā tabulā tukšās daļas attiecas uz pamatprasībām, kuras revidētajai vienībai nepiemēro. |

SS(-s)

Grāmatvedības funkcija (ja to neveic vadošā iestāde)

Piezīme. Šajā tabulā tukšās daļas attiecas uz pamatprasībām, kuras revidētajai vienībai nepiemēro.

9.2.   Darbību revīziju rezultāti

| Fonds | Programmas CCI numurs | Programmas nosaukums | A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Summa euro, kas atbilst kopai, no kuras veidota izlase
   (7) | Revidētie grāmatvedības gada izdevumi nejaušajā izlasē | Nepareizo izdevumu summa nejaušajā izlasē | Kopējais kļūdu īpatsvars
   (8) | Kopējā kļūdu īpatsvara rezultātā veiktās korekcijas | Atlikušais kopējais kļūdu īpatsvars


  (F = (D * A) – E) | Citi revidētie izdevumi
   (9) | Nepareizo izdevumu summa citos revidētajos izdevumos |
| Summa
   (10) | % (11) |
| | | | | | | | | | | | |
| (1) | Kā definēts regulas 2. panta 29. punktā. |

Fonds

Programmas CCI numurs

Programmas nosaukums

A

B

C

D

E

F

G

H

Summa euro, kas atbilst kopai, no kuras veidota izlase
   (7)

Revidētie grāmatvedības gada izdevumi nejaušajā izlasē

Nepareizo izdevumu summa nejaušajā izlasē

Kopējais kļūdu īpatsvars
   (8)

Kopējā kļūdu īpatsvara rezultātā veiktās korekcijas

Atlikušais kopējais kļūdu īpatsvars

(F = (D * A) – E)

Citi revidētie izdevumi
   (9)

Nepareizo izdevumu summa citos revidētajos izdevumos

Summa
   (10)

% (11)

(1)

Kā definēts regulas 2. panta 29. punktā.

| (2) | Nejauša, sistēmiska, anomāla. |
| --- | --- |

(2)

Nejauša, sistēmiska, anomāla.

| (3) | Piemēram, attiecināmība, publiskais iepirkums, valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(3)

Piemēram, attiecināmība, publiskais iepirkums, valsts atbalsts.

| (4) | Strata kļūdu īpatsvaru jānorāda, ja ir izmantota stratifikācija, aptverot apakškopas ar līdzīgām iezīmēm, piemēram, darbības, ko veido programmas finanšu ieguldījumi finanšu instrumentos, vienības ar lielu vērtību, fondi (vairāku fondu programmu gadījumā). |
| --- | --- |

(4)

Strata kļūdu īpatsvaru jānorāda, ja ir izmantota stratifikācija, aptverot apakškopas ar līdzīgām iezīmēm, piemēram, darbības, ko veido programmas finanšu ieguldījumi finanšu instrumentos, vienības ar lielu vērtību, fondi (vairāku fondu programmu gadījumā).

| (5) | Kļūdas kopā, no tām atņemot 5.8. punktā minētās korekcijas un dalot ar kopējo kopu. |
| --- | --- |

(5)

Kļūdas kopā, no tām atņemot 5.8. punktā minētās korekcijas un dalot ar kopējo kopu.

| (6) | Vispārējais ticamības līmenis atbilst vienai no četrām kategorijām, kas noteiktas regulas X pielikuma 2. tabulā. |
| --- | --- |

(6)

Vispārējais ticamības līmenis atbilst vienai no četrām kategorijām, kas noteiktas regulas X pielikuma 2. tabulā.

| 9.3. | Aprēķini, uz kuriem pamatojas nejauša atlase, kopējais kļūdu īpatsvars un kopējais atlikušo kļūdu īpatsvars |
| --- | --- |

9.3.

---

(1)  Nejauša, sistēmiska, anomāla.

(2)  Piemēram: attiecināmība, publiskais iepirkums, valsts atbalsts.

(3)  Strata kļūdu īpatsvaru jānorāda, ja ir izmantota stratifikācija, aptverot apakškopas ar līdzīgām iezīmēm, piemēram, darbības, ko veido programmas finanšu ieguldījumi finanšu instrumentos, vienības ar lielu vērtību, fondi (vairākfondu programmu gadījumā).

(7)  Slejā “A” norāda kopu, no kuras tika iegūta nejaušā izlase, t. i., attiecināmo izdevumu kopsummu, kas reģistrēta vadošās iestādes/grāmatvedības funkcijas īstenotāja grāmatvedības sistēmā un kas iekļauta Komisijai iesniegtajā maksājuma pieteikumā, mīnus negatīvas izlases vienības, ja tādas ir. Attiecīgā gadījumā 5.4. punktā sniedz skaidrojumus.

(8)  Kopējo kļūdu īpatsvaru aprēķina pirms jebkādu finanšu korekciju piemērošanas attiecībā uz revidēto izlasi vai kopu, no kuras tika iegūta nejaušā izlase. Ja nejaušā izlase aptver vairāk nekā vienu fondu vai programmu, kopējais kļūdu īpatsvars, kas (aprēķināts) norādīts “D” slejā, attiecas uz visu kopu. Ja tiek izmantota stratifikācija, sīkāku informāciju par stratu norāda 5.7. punktā.

(9)  Slejā “G” norāda revidētos izdevumus papildu izlases ietvaros.

(10)  Revidēto izdevumu summa. (Ja izmanto apakšizlasi, šajā slejā iekļauj tikai to izdevumu vienību summu, kurus faktiski revidē).

(11)  Revidēto izdevumu procentuālais īpatsvars attiecībā pret kopu.

XVIII PIELIKUMS

Revīzijas stratēģijas veidne – 72. pants

1.   IEVADS

| a) | Revīzijas stratēģijā iekļautās(-o) darbības programmas(-u) (nosaukums(-i) un CCI numuri (1), fondu un perioda identifikācija. |
| --- | --- |

a)

Revīzijas stratēģijā iekļautās(-o) darbības programmas(-u) (nosaukums(-i) un CCI numuri (1), fondu un perioda identifikācija.

| b) | Par revīzijas stratēģijas izstrādi, uzraudzību un atjaunināšanu atbildīgās revīzijas iestādes un jebkādu citu šī dokumenta izstrādē iesaistīto struktūru identifikācija. |
| --- | --- |

b)

Par revīzijas stratēģijas izstrādi, uzraudzību un atjaunināšanu atbildīgās revīzijas iestādes un jebkādu citu šī dokumenta izstrādē iesaistīto struktūru identifikācija.

| c) | Norāde uz revīzijas iestādes (valsts, reģionāla vai vietējā līmeņa publiskā struktūra) un struktūras, kuras daļa tā ir, statusu. |
| --- | --- |

c)

Norāde uz revīzijas iestādes (valsts, reģionāla vai vietējā līmeņa publiskā struktūra) un struktūras, kuras daļa tā ir, statusu.

| d) | Norāde uz darba uzdevumu, revīzijas nolikumu vai valsts tiesību aktiem (attiecīgā gadījumā), kuros izklāstītas revīzijas iestādes un citu struktūru, kas veic revīzijas tās pārraudzībā, funkcijas un pienākumi. |
| --- | --- |

d)

Norāde uz darba uzdevumu, revīzijas nolikumu vai valsts tiesību aktiem (attiecīgā gadījumā), kuros izklāstītas revīzijas iestādes un citu struktūru, kas veic revīzijas tās pārraudzībā, funkcijas un pienākumi.

| e) | Revīzijas iestādes apstiprinājums, ka revīziju veicošajām struktūrām ir nepieciešamā funkcionālā un organizatoriskā neatkarība. |
| --- | --- |

e)

Revīzijas iestādes apstiprinājums, ka revīziju veicošajām struktūrām ir nepieciešamā funkcionālā un organizatoriskā neatkarība.

2.   RISKA NOVĒRTĒJUMS

| a) | Izmantotās riska novērtējuma metodes paskaidrojums; un |
| --- | --- |

a)

Izmantotās riska novērtējuma metodes paskaidrojums; un

| b) | Iekšējās riska novērtējuma atjaunināšanas procedūras. |
| --- | --- |

b)

Iekšējās riska novērtējuma atjaunināšanas procedūras.

3.   METODOLOĢIJA

3.1.   Pārskats

| a) | Atsauce uz starptautiski atzītiem revīzijas standartiem, ko revīzijas iestāde piemēros, veicot revīzijas darbu. |
| --- | --- |

a)

Atsauce uz starptautiski atzītiem revīzijas standartiem, ko revīzijas iestāde piemēros, veicot revīzijas darbu.

| b) | Informācija par to, kā revīzijas iestāde gūs pārliecību attiecībā uz programmām standarta pārvaldības un kontroles sistēmā un attiecībā uz programmām ar uzlabotiem samērīgiem pasākumiem (galveno pamatelementu apraksts – revīziju veidi un to tvērums). |
| --- | --- |

b)

Informācija par to, kā revīzijas iestāde gūs pārliecību attiecībā uz programmām standarta pārvaldības un kontroles sistēmā un attiecībā uz programmām ar uzlabotiem samērīgiem pasākumiem (galveno pamatelementu apraksts – revīziju veidi un to tvērums).

| c) | Atsauces uz ieviestām procedūrām gada kontroles ziņojuma un revīzijas atzinuma sagatavošanai, kas Komisijai jāiesniedz saskaņā ar regulas 71. panta 3. punktu, ar nepieciešamajiem izņēmumiem Interreg programmām, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, kas Interreg programmām piemērojami, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantā. |
| --- | --- |

c)

Atsauces uz ieviestām procedūrām gada kontroles ziņojuma un revīzijas atzinuma sagatavošanai, kas Komisijai jāiesniedz saskaņā ar regulas 71. panta 3. punktu, ar nepieciešamajiem izņēmumiem Interreg programmām, pamatojoties uz īpašiem darbību revīzijas noteikumiem, kas Interreg programmām piemērojami, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantā.

| d) | Atsauce uz revīzijas rokasgrāmatām vai procedūrām, kurās ietverts revīzijas darba galveno posmu apraksts, tostarp to kļūdu apstrāde, kas konstatētas, sagatavojot gada kontroles ziņojumu, kurš jāiesniedz Komisijai saskaņā ar regulas 71. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

d)

Atsauce uz revīzijas rokasgrāmatām vai procedūrām, kurās ietverts revīzijas darba galveno posmu apraksts, tostarp to kļūdu apstrāde, kas konstatētas, sagatavojot gada kontroles ziņojumu, kurš jāiesniedz Komisijai saskaņā ar regulas 71. panta 3. punktu.

| e) | Attiecībā uz Interreg programmām – atsauce uz īpašiem revīzijas pasākumiem un skaidrojums par to, kā revīzijas iestāde ir paredzējusi nodrošināt sadarbību ar Komisiju attiecībā uz darbību revīzijām, kuras veic kopējai Interreg izlasei, ko Komisija izraugās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantu. |
| --- | --- |

e)

Attiecībā uz Interreg programmām – atsauce uz īpašiem revīzijas pasākumiem un skaidrojums par to, kā revīzijas iestāde ir paredzējusi nodrošināt sadarbību ar Komisiju attiecībā uz darbību revīzijām, kuras veic kopējai Interreg izlasei, ko Komisija izraugās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantu.

| f) | Attiecībā uz Interreg programmām – ja var būt nepieciešams papildu revīzijas darbs, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantā (atsauce uz šādiem īpašiem revīzijas pasākumiem un par turpmākiem pasākumiem pēc šāda papildu revīzijas darba). |
| --- | --- |

f)

Attiecībā uz Interreg programmām – ja var būt nepieciešams papildu revīzijas darbs, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantā (atsauce uz šādiem īpašiem revīzijas pasākumiem un par turpmākiem pasākumiem pēc šāda papildu revīzijas darba).

3.2.   Pārvaldības un kontroles sistēmu pienācīgas darbības revīzijas (sistēmas revīzijas)

Revidējamo struktūru/struktūrvienību identifikācija, kā arī attiecīgās pamatprasības sistēmas revīziju kontekstā. Sarakstā būtu jāiekļauj visas struktūras, kas ir ieceltas pēdējo divpadsmit mēnešu laikā.

Attiecīgā gadījumā atsauce uz revīzijas struktūru, kurai revīzijas iestāde uztic šo revīziju veikšanu.

Informācija par visām sistēmas revīzijām, kuru mērķis ir konkrētas tematiskās jomas vai struktūras, piemēram:

| a) | administratīvo verifikāciju un pārvaldības verifikāciju uz vietas kvalitāte un kvantitāte attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumiem, valsts atbalsta noteikumiem, vides prasībām un citiem piemērojamiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

administratīvo verifikāciju un pārvaldības verifikāciju uz vietas kvalitāte un kvantitāte attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumiem, valsts atbalsta noteikumiem, vides prasībām un citiem piemērojamiem tiesību aktiem;

| b) | projektu atlases un pārvaldības kvalitātes verifikācijas vadošās iestādes vai starpniekstruktūras līmenī; |
| --- | --- |

b)

projektu atlases un pārvaldības kvalitātes verifikācijas vadošās iestādes vai starpniekstruktūras līmenī;

| c) | finanšu instrumentu izveidošana un īstenošana finanšu instrumentus īstenojošo struktūru līmenī; |
| --- | --- |

c)

finanšu instrumentu izveidošana un īstenošana finanšu instrumentus īstenojošo struktūru līmenī;

| d) | elektronisko sistēmu darbība un drošība, un to savietojamība ar Komisijas elektronisko datu apmaiņas sistēmu. |
| --- | --- |

d)

elektronisko sistēmu darbība un drošība, un to savietojamība ar Komisijas elektronisko datu apmaiņas sistēmu.

| e) | vadošās iestādes sniegto ar mērķiem un starpposma mērķiem saistīto datu un datu par programmas virzību uz mērķu sasniegšanu uzticamība; |
| --- | --- |

e)

vadošās iestādes sniegto ar mērķiem un starpposma mērķiem saistīto datu un datu par programmas virzību uz mērķu sasniegšanu uzticamība;

| f) | finanšu korekcijas (atskaitījumi no kontiem); |
| --- | --- |

f)

finanšu korekcijas (atskaitījumi no kontiem);

| g) | iedarbīgu un samērīgu krāpšanas apkarošanas pasākumu īstenošana, pamatojoties uz krāpšanas riska novērtējumu. |
| --- | --- |

g)

iedarbīgu un samērīgu krāpšanas apkarošanas pasākumu īstenošana, pamatojoties uz krāpšanas riska novērtējumu.

3.3.   Darbību revīzijas, izņemot Interreg programmām

| a) | Tās atlases metodoloģijas apraksts (vai atsauce uz iekšējo dokumentu, kurā tā aprakstīta), kuru paredzēts izmantot saskaņā ar regulas 73. pantu (un citas īpašas darbību revīziju procedūras, proti, saistībā ar konstatēto kļūdu klasificēšanu un apstrādi, tostarp aizdomām par krāpšanu). |
| --- | --- |

a)

Tās atlases metodoloģijas apraksts (vai atsauce uz iekšējo dokumentu, kurā tā aprakstīta), kuru paredzēts izmantot saskaņā ar regulas 73. pantu (un citas īpašas darbību revīziju procedūras, proti, saistībā ar konstatēto kļūdu klasificēšanu un apstrādi, tostarp aizdomām par krāpšanu).

| b) | Būtu jāierosina atsevišķs apraksts par gadiem, kad dalībvalstis izvēlas piemērot uzlaboto samērīgo sistēmu vienai vai vairākām programmām, kā noteikts regulas 77. pantā. |
| --- | --- |

b)

Būtu jāierosina atsevišķs apraksts par gadiem, kad dalībvalstis izvēlas piemērot uzlaboto samērīgo sistēmu vienai vai vairākām programmām, kā noteikts regulas 77. pantā.

3.4.   
  Interreg programmu darbību revīzijas

| a) | Konstatējumu un kļūdu apstrādes apraksts (vai atsauce uz iekšējo dokumentu, kurā tā aprakstīta), kuru paredzēts izmantot saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantu un citām īpašām darbību revīziju procedūrām, proti, saistībā ar kopīgo Interreg izlasi, kas Komisijai katru gadu jāatlasa. |
| --- | --- |

a)

Konstatējumu un kļūdu apstrādes apraksts (vai atsauce uz iekšējo dokumentu, kurā tā aprakstīta), kuru paredzēts izmantot saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [ETS regula] 48. pantu un citām īpašām darbību revīziju procedūrām, proti, saistībā ar kopīgo Interreg izlasi, kas Komisijai katru gadu jāatlasa.

| b) | Būtu jāierosina atsevišķs apraksts par gadiem, kad kopīgajā darbību revīzijas izlasē Interreg nav ietvertas darbības vai izlases vienības no attiecīgās programmas.
  Šādā gadījumā vajadzētu būt aprakstam par atlases metodoloģiju, kas jāizmanto revīzijas iestādei, un citām esošām īpašām darbību revīzijas procedūrām, proti, tādām, kas saistītas ar kļūdu klasifikāciju un apstrādi utt. |
| --- | --- |

b)

Būtu jāierosina atsevišķs apraksts par gadiem, kad kopīgajā darbību revīzijas izlasē Interreg nav ietvertas darbības vai izlases vienības no attiecīgās programmas.

Šādā gadījumā vajadzētu būt aprakstam par atlases metodoloģiju, kas jāizmanto revīzijas iestādei, un citām esošām īpašām darbību revīzijas procedūrām, proti, tādām, kas saistītas ar kļūdu klasifikāciju un apstrādi utt.

3.5.   Pārskatu revīzijas

Revīzijas pieejas apraksts pārskatu revīzijām.

3.6.   Pārvaldības deklarācijas verifikācija

Norāde uz iekšējām procedūrām, kurās noteikts veicamais darbs, lai revīzijas atzinuma sniegšanas vajadzībām verificētu vadošās iestādes sagatavoto pārvaldības deklarāciju.

4.   PLĀNOTAIS REVĪZIJAS DARBS

| a) | Revīzijas prioritāšu un mērķu apraksts, kā arī to pamatojums saistībā ar kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem līdz ar skaidrojumu, kā riska novērtējuma rezultāti ir saistīti ar plānoto revīzijas darbu. |
| --- | --- |

a)

Revīzijas prioritāšu un mērķu apraksts, kā arī to pamatojums saistībā ar kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem līdz ar skaidrojumu, kā riska novērtējuma rezultāti ir saistīti ar plānoto revīzijas darbu.

| b) | Revīzijas uzdevumu orientējošais grafiks kārtējam grāmatvedības gadam un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem attiecībā uz sistēmas revīzijām (iekaitot uz konkrētām tematiskajām jomām vērstās revīzijas) šādā noformējumā:













  Revidējamās iestādes/struktūras vai konkrētas tematiskās jomas | CCI | Programmas nosaukums | Par revīziju atbildīgā struktūra | Riska novērtējuma rezultāts | 20xx


  Revīzijas mērķis un tvērums | 20xx


  Revīzijas mērķis un tvērums | 20xx


  Revīzijas mērķis un tvērums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

b)

Revīzijas uzdevumu orientējošais grafiks kārtējam grāmatvedības gadam un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem attiecībā uz sistēmas revīzijām (iekaitot uz konkrētām tematiskajām jomām vērstās revīzijas) šādā noformējumā:

Revidējamās iestādes/struktūras vai konkrētas tematiskās jomas

CCI

Programmas nosaukums

Par revīziju atbildīgā struktūra

Riska novērtējuma rezultāts

20xx

Revīzijas mērķis un tvērums

20xx

Revīzijas mērķis un tvērums

20xx

Revīzijas mērķis un tvērums

5.   RESURSI

| a) | Revīzijas iestādes organizatoriskā shēma. |
| --- | --- |

a)

Revīzijas iestādes organizatoriskā shēma.

| b) | Norāde par resursiem, ko plānots piešķirt saistībā ar kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem (tostarp, ja vajadzīgs, informācija par jebkādu paredzētu ārpakalpojumu izmantošanu un to tvērumu). |
| --- | --- |

b)

Norāde par resursiem, ko plānots piešķirt saistībā ar kārtējo grāmatvedības gadu un diviem nākamajiem grāmatvedības gadiem (tostarp, ja vajadzīgs, informācija par jebkādu paredzētu ārpakalpojumu izmantošanu un to tvērumu).

---

(1)  Norādīt programmas, uz kurām attiecas kopīga pārvaldības un kontroles sistēma gadījumā, ja vairākām programmām tiek sagatavota viena revīzijas stratēģija.

XIX PIELIKUMS

Maksājumu pieteikumu veidne – 85. panta 3. punkts

MAKSĀJUMA PIETEIKUMS

EIROPAS KOMISIJA

| Attiecīgais fonds
   (1): | <type="S" input="S" >
   (2) |
| --- | --- |
| Komisijas atsauce (CCI): | <type="S" input="S"> |
| Programmas nosaukums: | <type="S" input="G"> |
| Komisijas lēmums: | <type="S" input="G"> |
| Komisijas lēmuma datums: | <type="D" input="G"> |
| Maksājuma pieteikuma numurs: | <type="N" input="G"> |
| Maksājuma pieteikuma iesniegšanas datums: | <type="D" input="G"> |
| Valsts atsauce (fakultatīvi): | <type="S" maxlength="250" input="M"> |

Attiecīgais fonds
   (1):

<type="S" input="S" >
   (2)

Komisijas atsauce (CCI):

<type="S" input="S">

Programmas nosaukums:

<type="S" input="G">

Komisijas lēmums:

<type="S" input="G">

Komisijas lēmuma datums:

<type="D" input="G">

Maksājuma pieteikuma numurs:

<type="N" input="G">

Maksājuma pieteikuma iesniegšanas datums:

<type="D" input="G">

Valsts atsauce (fakultatīvi):

<type="S" maxlength="250" input="M">

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2018/gggg [KNR] 85. pantu šis maksājuma pieteikums attiecas uz šādu grāmatvedības gadu:

| No (3) | <type="D" input="G"> | līdz: | <type="D" input="G"> |
| --- | --- | --- | --- |

No (3)

<type="D" input="G">

līdz:

<type="D" input="G">

Izdevumi, kas sadalīti pēc prioritātes un reģionu kategorijas, kā iegrāmatots grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras pārskatos

(Ieskaitot programmas ieguldījumus, kas izmaksāti finanšu instrumentiem (regulas 86. pants)

| Prioritāte | Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) (4) | Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un samaksāti darbību īstenošanas gaitā 85. panta 3. punkta a) apakšpunkta un 85. panta 4. punkta nozīmē | Tehniskās palīdzības summa 85. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē | Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama 85. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioritāte Nr. 1 | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Mazapdzīvotie
  ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prioritāte Nr. 2 | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Mazapdzīvotie
  ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prioritāte Nr. 3 | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Mazapdzīvotie
  ziemeļu reģioni | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) (4)

Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un samaksāti darbību īstenošanas gaitā 85. panta 3. punkta a) apakšpunkta un 85. panta 4. punkta nozīmē

Tehniskās palīdzības summa 85. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē

Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama 85. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioritāte Nr. 1

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Mazapdzīvotie

ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prioritāte Nr. 2

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Mazapdzīvotie

ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prioritāte Nr. 3

Mazāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Mazapdzīvotie

ziemeļu reģioni

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

VAI

Izdevumi dalījumā pa konkrētiem mērķiem, kā norādīts vadošās iestādes pārskatos

Piemēro tikai AMIF/IDF un BMVI fondiem

| Konkrētais mērķis | Aprēķina pamats (publisks vai kopējs) | Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā | Tādu publisko izdevumu kopējā summa, kuri radušies darbību īstenošanā |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu] | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Konkrētais mērķis

Aprēķina pamats (publisks vai kopējs)

Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā

Tādu publisko izdevumu kopējā summa, kuri radušies darbību īstenošanā

(A)

(B)

(C)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu]

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI numuru. Piemēram, programmām, kas neietver reģionu kategorijas (Kohēzijas fonds, ETS, EJZF, ja piemērojams), vai gadījumos, kad programmas nemodulē līdzfinansējuma likmes prioritātē (konkrēts mērķis), tabula izskatās šādi:

| Prioritāte | Aprēķina pamats (publisks
  vai kopējs) (‘)
  (A) | Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un samaksāti darbību īstenošanas gaitā 85. panta 3. punkta a) apakšpunkta un 85. panta 4. punkta nozīmē
  (B) | Tehniskās palīdzības summa 85. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē
  (C) | Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama 85. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.
  (Do(C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prioritāte Nr. 1 | <type="S" input="C"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prioritāte Nr. 2 | <type="S"input="C"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prioritāte Nr. 3 | <type="S" input="C"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prioritāte

Aprēķina pamats (publisks

vai kopējs) (‘)

(A)

Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un samaksāti darbību īstenošanas gaitā 85. panta 3. punkta a) apakšpunkta un 85. panta 4. punkta nozīmē

(B)

Tehniskās palīdzības summa 85. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē

(C)

Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama 85. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

(Do(C)

Prioritāte Nr. 1

<type="S" input="C">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prioritāte Nr. 2

<type="S"input="C">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prioritāte Nr. 3

<type="S" input="C">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

DEKLARĀCIJA

Apstiprinot šo maksājuma pieteikumu, grāmatvedības funkcijas īstenotājs/vadošā iestāde pieprasa turpmāk minēto summu maksājumu.

| Pārstāvot struktūru, kas atbildīga par grāmatvedības funkcijas īstenošanu:
  vai arī
  Pārstāvot vadošo iestādi, kas atbildīga par grāmatvedības funkciju: | <type="S" input="G"> |
| --- | --- |

Pārstāvot struktūru, kas atbildīga par grāmatvedības funkcijas īstenošanu:

vai arī

Pārstāvot vadošo iestādi, kas atbildīga par grāmatvedības funkciju:

<type="S" input="G">

MAKSĀJUMA PIETEIKUMS

| FONDS | Mazāk attīstīti reģioni | Pārejas reģioni | Vairāk attīstīti reģioni | Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

FONDS

Mazāk attīstīti reģioni

Pārejas reģioni

Vairāk attīstīti reģioni

Tālākie reģioni un mazapdzīvoti ziemeļu reģioni

(A)

(B)

(C)

(D)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI numuru. Piemēram, programmām, kas neietver reģionu kategorijas (Kohēzijas fonds, ETS, EJZF, ja piemērojams), vai gadījumos, kad programmas nemodulē līdzfinansējuma likmes prioritātē (konkrēts mērķis), tabula izskatās šādi:

vai

Piemēro tikai AMIF/IDF un BMVI fondiem

| Fonds | | Summas |
| --- | --- | --- |
| <type="S" input="G"> | Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type="Cu" input="G"> |
| | Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type="Cu" input="G"> |
| | Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type="Cu" input="G"> |
| | Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu] | <type="Cu" input="G"> |

Fonds

Summas

<type="S" input="G">

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type="Cu" input="G">

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type="Cu" input="G">

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type="Cu" input="G">

Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu]

<type="Cu" input="G">

| FONDS | SUMMA |
| --- | --- |
| <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

FONDS

SUMMA

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="G">

Maksājums tiks veikts uz šādu bankas kontu:

| Izraudzītā struktūra | <type="S" maxlength="150" input="G"> |
| --- | --- |
| Banka | <type="S" maxlength="150" input="G"> |
| BIC kods | <type="S" maxlength="11" input="G"> |
| Starptautiskais bankas konta numurs (IBAN) | <type="S" maxlength="34" input="G"> |
| Konta turētājs (ja atšķiras no izraudzītās struktūras) | <type="S" maxlength="150" input="G"> |

Izraudzītā struktūra

<type="S" maxlength="150" input="G">

Banka

<type="S" maxlength="150" input="G">

BIC kods

<type="S" maxlength="11" input="G">

Starptautiskais bankas konta numurs (IBAN)

<type="S" maxlength="34" input="G">

Konta turētājs (ja atšķiras no izraudzītās struktūras)

<type="S" maxlength="150" input="G">

---

(1)  Ja programma attiecas uz vairākiem fondiem, maksājuma pieteikums būtu jānosūta atsevišķi par katru no tiem.

(2)  Apzīmējumi:

tips (type): N=skaitlis, D=datums, S=virkne, C=izvēles rūtiņa, P=procenti, B=Būla vērtība, Cu=valūta

ievade (input): M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati

(3)  Grāmatvedības gada pirmā diena, ko automātisko ievada elektroniskā sistēma

(4)  Attiecībā uz EJZF līdzfinansējumu piemēro tikai “Kopējiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem”. Tāpēc EJZF gadījumā aprēķina pamats šajā veidnē tiks automātiski koriģēts uz “publisks”.

Papildinājums. Informācija par programmas ieguldījumiem, ko izmaksā finanšu instrumentiem, kā minēts regulas 86. pantā, un iekļauj maksājuma pieteikumos (summējot no programmas sākuma)

| | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un izmaksāta finanšu instrumentam saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (1) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioritāte | Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa | Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa |
| Prioritāte Nr. 1 | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Mazapdzīvotie
  ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prioritāte Nr. 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Mazapdzīvotie
  ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prioritāte Nr. 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tālākie reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Mazapdzīvotie
  ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un izmaksāta finanšu instrumentam saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (1)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioritāte

Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Prioritāte Nr. 1

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Mazapdzīvotie

ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prioritāte Nr. 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Mazapdzīvotie

ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prioritāte Nr. 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tālākie reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Mazapdzīvotie

ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI numuru. Piemēram, programmām, kas neietver reģionu kategorijas (Kohēzijas fonds, ETS, EJZF, ja piemērojams), vai gadījumos, kad programmas nemodulē līdzfinansējuma likmes prioritātē (konkrēts mērķis), tabula izskatās šādi:

| | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (2) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioritāte | Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa | Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa |
| Prioritāte Nr. 1 | | | | |
| Prioritāte Nr. 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prioritāte Nr. 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | | | | |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (2)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioritāte

Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Prioritāte Nr. 1

Prioritāte Nr. 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prioritāte Nr. 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

vai

Piemēro tikai AMIF/IDF un BMVI fondiem

| | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un izmaksāta finanšu instrumentam saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (3) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| | Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa | Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un izmaksāta finanšu instrumentam saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (3)

(A)

(B)

(C)

(D)

Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

---

(1)  Šo summu neiekļauj maksājuma pieteikumā.

(2)  Šo summu neiekļauj maksājuma pieteikumā.

(3)  Šo summu neiekļauj maksājuma pieteikumā.

XX PIELIKUMS

Pārskatu veidne – 92. panta 1. punkta a) apakšpunkts

PĀRSKATI PAR GRĀMATVEDĪBAS GADU

| <type=“D” – type=“D” input=“S”> |
| --- |

<type=“D” – type=“D” input=“S”>

EIROPAS KOMISIJA

| Attiecīgais fonds
   (1): | <type=“S” input=“S” >
   (2) |
| --- | --- |
| Komisijas atsauce (CCI): | <type=“S” input=“S”> |
| Programmas nosaukums: | <type=“S” input=“G”> |
| Komisijas lēmums: | <type=“S” input=“G”> |
| Komisijas lēmuma datums: | <type=“D” input=“G”> |
| Pārskatu redakcija: | <type=“S” input=“G”> |
| Pārskatu iesniegšanas datums: | <type=“D” input=“G”> |
| Valsts atsauce (fakultatīvi): | <type=“S” maxlength=“250” input=“M”> |

Attiecīgais fonds
   (1):

<type=“S” input=“S” >
   (2)

Komisijas atsauce (CCI):

<type=“S” input=“S”>

Programmas nosaukums:

<type=“S” input=“G”>

Komisijas lēmums:

<type=“S” input=“G”>

Komisijas lēmuma datums:

<type=“D” input=“G”>

Pārskatu redakcija:

<type=“S” input=“G”>

Pārskatu iesniegšanas datums:

<type=“D” input=“G”>

Valsts atsauce (fakultatīvi):

<type=“S” maxlength=“250” input=“M”>

DEKLARĀCIJA

Par programmu atbildīgā vadošā iestāde ar šo apliecina, ka:

| 1) | pārskati ir pilnīgi, pareizi un patiesi un ka pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir likumīgi un pareizi; |
| --- | --- |

1)

pārskati ir pilnīgi, pareizi un patiesi un ka pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir likumīgi un pareizi;

| 2) | ir ievēroti noteikumi regulās, kas attiecas uz konkrētajiem fondiem, Regulas (ES, Euratom) Nr. [Finanšu regula] 63. panta 5. punktā un regulas 68. panta a) – e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

2)

ir ievēroti noteikumi regulās, kas attiecas uz konkrētajiem fondiem, Regulas (ES, Euratom) Nr. [Finanšu regula] 63. panta 5. punktā un regulas 68. panta a) – e) apakšpunktā;

| 3) | ir ievēroti 76. panta noteikumi par dokumentu pieejamību. |
| --- | --- |

3)

ir ievēroti 76. panta noteikumi par dokumentu pieejamību.

| Vadošās iestādes vārdā: | <type=“S” input=“G”> |
| --- | --- |

Vadošās iestādes vārdā:

<type=“S” input=“G”>

---

(1)  Ja programma attiecas uz vairāk nekā vienu fondu, pārskati būtu jānosūta atsevišķi par katru no tiem.

(2)  Apzīmējumi:

tips (type): N=skaitlis, D=datums, S=virkne, C=izvēles rūtiņa, P=procenti, B=Būla vērtība, Cu=valūta

ievade (input): M=manuāli, S=atlase, G=sistēmas ģenerēti dati

1.
   
  papildinājums. Summas, kas iegrāmatotas grāmatvedības funkcijas īstenotāja/vadošās iestādes grāmatvedības sistēmās

| Prioritāte | Tā attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās, kas iekļauta maksājumu pieteikumos grāmatvedības gadā 92. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.
  (A) | Tehniskās palīdzības summa 85. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē
  (B) | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama 92. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.
  (C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prioritāte Nr. 1 | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Tālākie reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 2 | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Tālākie reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 3 | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Tālākie reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 4 | | | |
| | | | |
| Kopā | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Tālākie reģioni | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Pavisam kopā | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |

Prioritāte

Tā attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās, kas iekļauta maksājumu pieteikumos grāmatvedības gadā 92. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

(A)

Tehniskās palīdzības summa 85. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē

(B)

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama 92. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

(C)

Prioritāte Nr. 1

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Tālākie reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 2

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Tālākie reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 3

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Tālākie reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 4

Kopā

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Tālākie reģioni

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Pavisam kopā

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

vai

Piemēro tikai AMIF/IDF un BMVI fondiem

| Konkrētais mērķis | Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota vadošās iestādes uzskaites sistēmās un ir tikusi iekļauta maksājumu pieteikumos, kuri iesniegti Komisijai
  (A) | Atbilstošo publisko izdevumu kopsumma, kas radušies darbību īstenošanā
  (B) |
| --- | --- | --- |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |

Konkrētais mērķis

Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota vadošās iestādes uzskaites sistēmās un ir tikusi iekļauta maksājumu pieteikumos, kuri iesniegti Komisijai

(A)

Atbilstošo publisko izdevumu kopsumma, kas radušies darbību īstenošanā

(B)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI numuru. Piemēram, programmām, kas neietver reģionu kategorijas (Kohēzijas fonds, ETS, EJZF, ja piemērojams), vai gadījumos, kad programmas nemodulē līdzfinansējuma likmes prioritātē (konkrēts mērķis), tabula izskatās šādi:

| Prioritāte | Tā attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās, kas iekļauta maksājumu pieteikumos grāmatvedības gadā 92. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.
  (A) | Tehniskās palīdzības summa 85. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē
  (B) | Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama 92. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.
  (C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prioritāte Nr. 1 | <type=“Cu” input=“M”> | | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 2 | <type=“Cu” input=“M”> | | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 3 | <type=“Cu” input=“M”> | | <type=“Cu” input=“M”> |
| Pavisam kopā | <type=“Cu” input=“G”> | | <type=“Cu” input=“G”> |

Prioritāte

Tā attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota grāmatvedības funkciju īstenojošās struktūras grāmatvedības sistēmās, kas iekļauta maksājumu pieteikumos grāmatvedības gadā 92. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

(A)

Tehniskās palīdzības summa 85. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē

(B)

Atbilstošā publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama 92. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

(C)

Prioritāte Nr. 1

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 2

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 3

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pavisam kopā

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

2.
   
  papildinājums. Grāmatvedības gada laikā atsauktās summas

| Prioritāte | ATSAUKTĀS SUMMAS |
| --- | --- |
| | Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta starpposma maksājumu pieteikumos | Atbilstošais publiskais ieguldījums |
| | (A) | (B) |
| Prioritāte Nr. 1 | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Tālākie reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 2 | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Tālākie reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 3 | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Tālākie reģioni | | |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 4 | | |
| | | |
| Kopā | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Tālākie reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| PAVISAM KOPĀ | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XXXX. gada 30. jūnijā (kopā) | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ...... 30. jūnijā (kopā) | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |

Prioritāte

ATSAUKTĀS SUMMAS

Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta starpposma maksājumu pieteikumos

Atbilstošais publiskais ieguldījums

(A)

(B)

Prioritāte Nr. 1

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Tālākie reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 2

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Tālākie reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 3

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Tālākie reģioni

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 4

Kopā

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Tālākie reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

PAVISAM KOPĀ

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XXXX. gada 30. jūnijā (kopā)

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ...... 30. jūnijā (kopā)

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI numuru. Piemēram, programmām, kas neietver reģionu kategorijas (Kohēzijas fonds, ETS, EJZF, ja piemērojams), vai gadījumos, kad programmas nemodulē līdzfinansējuma likmes prioritātē (konkrēts mērķis), tabula izskatās šādi:

| Prioritāte | ATSAUKTĀS SUMMAS |
| --- | --- |
| | Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta maksājumu pieteikumos | Atbilstošais publiskais ieguldījums |
| | (A) | (B) |
| Prioritāte Nr. 1 | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 2 | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 3 | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| PAVISAM KOPĀ | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XXXX. gada 30. jūnijā (kopā) | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ...... 30. jūnijā (kopā) | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |

Prioritāte

ATSAUKTĀS SUMMAS

Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta maksājumu pieteikumos

Atbilstošais publiskais ieguldījums

(A)

(B)

Prioritāte Nr. 1

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 2

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 3

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

PAVISAM KOPĀ

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas XXXX. gada 30. jūnijā (kopā)

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ...... 30. jūnijā (kopā)

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

vai

Piemēro tikai AMIF/IDF un BMVI fondiem

| Konkrētais mērķis | ATSAUKTĀS SUMMAS |
| --- | --- |
| | Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta maksājumu pieteikumos | Atbilstošie publiskie izdevumi |
| | (A) | (B) |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Kopā | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu] | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| PAVISAM KOPĀ | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ...... 30. jūnijā (kopā) | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ...... 30. jūnijā (kopā) | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |

Konkrētais mērķis

ATSAUKTĀS SUMMAS

Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta maksājumu pieteikumos

Atbilstošie publiskie izdevumi

(A)

(B)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Kopā

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu]

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

PAVISAM KOPĀ

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Grāmatvedības gada laikā atsaukto summu sadalījums pa grāmatvedības gadiem, kuros deklarēti attiecīgie izdevumi

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ...... 30. jūnijā (kopā)

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas beidzas ...... 30. jūnijā (kopā)

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Jo īpaši summas, kas pārskatos koriģētas pēc darbību revīzijas

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

2.
   
  papildinājums. Programmas ieguldījumu summas, kas izmaksātas finanšu instrumentiem (summējot no programmas sākuma) – 86. pants

| | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (1) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioritāte | Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa | Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa |
| Prioritāte Nr. 1 | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Tālākie reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 2 | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Tālākie reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 3 | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Tālākie reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 4 | | | | |
| | | | | |
| Kopā | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Pārejas reģioni | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Tālākie reģioni | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |
| Pavisam kopā | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un iemaksāta finanšu instrumentā saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (1)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioritāte

Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Prioritāte Nr. 1

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Tālākie reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 2

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Tālākie reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 3

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Tālākie reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 4

Kopā

Mazāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Pārejas reģioni

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Vairāk attīstīti reģioni

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Tālākie reģioni

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Pavisam kopā

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI numuru. Piemēram, programmām, kas neietver reģionu kategorijas (Kohēzijas fonds, ETS, EJZF, ja piemērojams), vai gadījumos, kad programmas nemodulē līdzfinansējuma likmes prioritātē (konkrēts mērķis), tabula izskatās šādi:

| | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un izmaksāta finanšu instrumentam saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (2) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioritāte | Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa | Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa |
| Prioritāte Nr. 1 | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 2 | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Prioritāte Nr. 3 | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| | | | | |
| Pavisam kopā | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un izmaksāta finanšu instrumentam saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (2)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioritāte

Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Prioritāte Nr. 1

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 2

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Prioritāte Nr. 3

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pavisam kopā

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

vai

Piemēro tikai AMIF/IDF un BMVI fondiem

| | Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un izmaksāta finanšu instrumentam saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu) | Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (3) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| | Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa | Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē | Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Konkrētais mērķis Nr. 3 | | | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> | <type=“Cu” input=“M”> |
| Pavisam kopā | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> | <type=“Cu” input=“G”> |

Summa, kas iekļauta pirmajā maksājuma pieteikumā un izmaksāta finanšu instrumentam saskaņā ar 86. pantu (ne vairāk kā [25 %] no programmas ieguldījumu kopsummas, kas paredzēta finanšu instrumentam(-iem) saskaņā ar attiecīgo finansēšanas nolīgumu)

Atbilstošā dzēstā summa, kā minēts 86. panta 3. punktā (3)

(A)

(B)

(C)

(D)

Finanšu instrumentiem izmaksāto programmas ieguldījumu kopējā summa

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Programmas ieguldījumu kopējā summa, kas faktiski samaksāta vai – garantiju gadījumā – piesaistīta kā attiecināmie izdevumi 86. panta nozīmē

Attiecīgā publiskā ieguldījuma summa

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Konkrētais mērķis Nr. 3

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

<type=“Cu” input=“M”>

Pavisam kopā

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

<type=“Cu” input=“G”>

---

(1)  Šo summu neiekļauj maksājumu pieteikumos.

(2)  Šo summu neiekļauj maksājumu pieteikumos.

(3)  Šo summu neiekļauj maksājuma pieteikumā.

4.
   
  papildinājums. Izdevumu saskaņošana – 92. pants

| Prioritāte | Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta Komisijai iesniegtajā maksājuma pieteikumā | Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas 92. pantu | Starpība | Komentāri (starpības gadījumā komentāri ir obligāti) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā | Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās | Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota grāmatvedības funkciju īstenotāja uzskaites sistēmās un ir tikusi iekļauta Komisijai iesniegtos maksājumu pieteikumos | Atbilstošā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās | (E=A-C) | (F=B-D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Prioritāte Nr. 1 | | | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Tālākie reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Prioritāte Nr. 2 | | | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Tālākie reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Prioritāte Nr. 3 | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | |
| Mazāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Pārejas reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Vairāk attīstīti reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tālākie reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| | | | | | | | |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām saskaņā ar | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | |

Prioritāte

Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta Komisijai iesniegtajā maksājuma pieteikumā

Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas 92. pantu

Starpība

Komentāri (starpības gadījumā komentāri ir obligāti)

Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā

Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās

Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota grāmatvedības funkciju īstenotāja uzskaites sistēmās un ir tikusi iekļauta Komisijai iesniegtos maksājumu pieteikumos

Atbilstošā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās

(E=A-C)

(F=B-D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Prioritāte Nr. 1

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Tālākie reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Prioritāte Nr. 2

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Tālākie reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Prioritāte Nr. 3

Kopā

Mazāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pārejas reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Vairāk attīstīti reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tālākie reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Mazapdzīvotie ziemeļu reģioni

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām saskaņā ar

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

vai

Piemēro tikai AMIF/IDF un BMVI fondiem

| Konkrētais mērķis | Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta Komisijai iesniegtajā maksājuma pieteikumā | Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas 92. pantu | Starpība | Komentāri (starpības gadījumā komentāri ir obligāti) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā | Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās | Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota grāmatvedības funkciju īstenotāja uzskaites sistēmās un ir tikusi iekļauta Komisijai iesniegtos maksājumu pieteikumos | Atbilstošā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās | (E=A-C) | Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā | Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (A) | (B) |
| Konkrētais mērķis Nr. 1 | | | | | | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu] | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Konkrētais mērķis Nr. 2 | | | | | | | |
| Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu] | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu] | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu] | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| ect | | | | | | | |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām saskaņā ar | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | |

Konkrētais mērķis

Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta Komisijai iesniegtajā maksājuma pieteikumā

Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas 92. pantu

Starpība

Komentāri (starpības gadījumā komentāri ir obligāti)

Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā

Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās

Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota grāmatvedības funkciju īstenotāja uzskaites sistēmās un ir tikusi iekļauta Komisijai iesniegtos maksājumu pieteikumos

Atbilstošā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās

(E=A-C)

Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā

Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(A)

(B)

Konkrētais mērķis Nr. 1

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbību veids Nr. 4 [Atsauce uz AMIF regulas 14. panta 15. pantu]

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Konkrētais mērķis Nr. 2

Darbību veids Nr. 1 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 1. punktu]

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbību veids Nr. 2 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 2. punktu]

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Darbību veids Nr. 3 [Atsauce uz AMIF/IDF/BMVI regulas 8. panta 3. un 4. punktu]

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

ect

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām saskaņā ar

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Veidne tiek automātiski koriģēta, pamatojoties uz CCI numuru. Piemēram, programmām, kas neietver reģionu kategorijas (Kohēzijas fonds, ETS, EJZF, ja piemērojams), vai gadījumos, kad programmas nemodulē līdzfinansējuma likmes prioritātē (konkrēts mērķis), tabula izskatās šādi:

| Prioritāte | Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta Komisijai iesniegtajā maksājuma pieteikumā | Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas XX pantu | Starpība | Komentāri (starpības gadījumā komentāri ir obligāti) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā | Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās | Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota grāmatvedības funkcijas īstenotāja uzskaites sistēmās un ir tikusi iekļauta Komisijai iesniegtos starpposma maksājumu pieteikumos | Atbilstošā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās | (E=A-C) | (F=B-D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Prioritāte Nr. 1 | <type="Cu"input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Prioritāte Nr. 2 | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | |
| Pavisam kopā | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | |

Prioritāte

Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iekļauta Komisijai iesniegtajā maksājuma pieteikumā

Izdevumi, kas deklarēti saskaņā ar regulas XX pantu

Starpība

Komentāri (starpības gadījumā komentāri ir obligāti)

Tādu attiecināmo izdevumu kopējā summa, kuri radušies saņēmējiem un kurus tie samaksājuši darbību īstenošanā

Publiskā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās

Attiecināmo izdevumu kopējā summa, kas iegrāmatota grāmatvedības funkcijas īstenotāja uzskaites sistēmās un ir tikusi iekļauta Komisijai iesniegtos starpposma maksājumu pieteikumos

Atbilstošā ieguldījuma kopējā summa, kas izmaksāta vai maksājama īstenošanas darbībās

(E=A-C)

(F=B-D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Prioritāte Nr. 1

<type="Cu"input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Prioritāte Nr. 2

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Pavisam kopā

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tostarp summas, kas kārtējos pārskatos koriģētas pēc revīzijām

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

XXI PIELIKUMS

Finanšu korekciju līmeņa noteikšana: vienotas likmes un ekstrapolētas finanšu korekcijas – 98. panta 1. punkts

Ekstrapolētas korekcijas piemērošanas elementi

Ja jāpiemēro ekstrapolētas finanšu korekcijas, tad, lai noteiktu finanšu korekciju, reprezentatīvās izlases pārbaudes rezultātus ekstrapolē, tos attiecinot uz pārējo kopu, no kuras veidota izlase.

Elementi, kas jāņem vērā, piemērojot vienotas likmes korekciju

| a) | nopietna(-u) trūkuma(-u) smagums visas pārvaldības un kontroles sistēmas kontekstā; |
| --- | --- |

a)

nopietna(-u) trūkuma(-u) smagums visas pārvaldības un kontroles sistēmas kontekstā;

| b) | nopietna(-u) trūkuma(-u) biežumu un apmērs; |
| --- | --- |

b)

nopietna(-u) trūkuma(-u) biežumu un apmērs;

| c) | finansiāla kaitējuma līmenis attiecībā uz Savienības budžetu. |
| --- | --- |

c)

finansiāla kaitējuma līmenis attiecībā uz Savienības budžetu.

Vienotas likmes finanšu korekcijas līmeni nosaka šādi:

| a) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi ir tik būtiski, bieži vai izplatīti, ka rada pilnīgu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam visu attiecīgo izdevumu likumību un pareizību, piemēro 100 % vienoto likmi; |
| --- | --- |

a)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi ir tik būtiski, bieži vai izplatīti, ka rada pilnīgu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam visu attiecīgo izdevumu likumību un pareizību, piemēro 100 % vienoto likmi;

| b) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi ir tik bieži vai izplatīti, ka rada ļoti nopietnu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam ļoti lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 25 % vienoto likmi; |
| --- | --- |

b)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi ir tik bieži vai izplatīti, ka rada ļoti nopietnu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam ļoti lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 25 % vienoto likmi;

| c) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pastāv tāpēc, ka sistēma darbojas nepilnīgi vai darbojas tik slikti vai neregulāri, ka pakļauj riskam lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 10 % vienoto likmi; |
| --- | --- |

c)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pastāv tāpēc, ka sistēma darbojas nepilnīgi vai darbojas tik slikti vai neregulāri, ka pakļauj riskam lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 10 % vienoto likmi;

| d) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pastāv tāpēc, ka sistēma darbojas nekonsekventi, pakļaujot riskam lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 5 % vienoto likmi. |
| --- | --- |

d)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pastāv tāpēc, ka sistēma darbojas nekonsekventi, pakļaujot riskam lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemēro 5 % vienoto likmi.

Ja tāpēc, ka atbildīgās iestādes nav veikušas korektīvas darbības pēc tam, kad grāmatvedības gadā ir piemērota finanšu korekcija, viens vai vairāki tie paši nopietnie trūkumi ir konstatēti nākamajā grāmatvedības gadā, viena vai vairāku nopietnu trūkumu ilgākas pastāvēšanas dēļ korekcijas likmi drīkst palielināt līdz līmenim, kas nepārsniedz nākamās augstākās kategorijas līmeni.

XXII PIELIKUMS

Metodoloģija kopējo resursu piešķiršanai pa dalībvalstīm – 103. panta 2. punkts

Piešķiršanas metode mazāk attīstītajiem reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” – 102. panta 2. punkta a) apakšpunkts

| 1. | Piešķīrums katrai dalībvalstij ir tās atsevišķajiem atbalsttiesīgajiem reģioniem paredzēto piešķīrumu summa, ko aprēķina saskaņā ar šādiem posmiem:






  a) | nosaka absolūtu summu gadā (EUR), attiecīgā reģiona iedzīvotāju skaitu reizinot ar starpību starp šā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju, vērtējot pēc pirktspējas līmeņa (PSL), un ES 27 valstu vidējo IKP uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nosaka absolūtu summu gadā (EUR), attiecīgā reģiona iedzīvotāju skaitu reizinot ar starpību starp šā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju, vērtējot pēc pirktspējas līmeņa (PSL), un ES 27 valstu vidējo IKP uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL);

| b) | minētajai absolūtajai summai piemēro procentus, lai noteiktu attiecīgā reģiona finanšu līdzekļu apjomu; šos procentus diferencē, lai atspoguļotu šīs dalībvalsts, kurā atrodas atbalsttiesīgais reģions, relatīvo, ar PSL izteikto labklājību salīdzinājumā ar ES 27 valstu vidējo rādītāju, proti:






  i. | reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 82 % no ES 27 vidējā rādītāja – 2,8 %; |
| --- | --- | --- |

b)

minētajai absolūtajai summai piemēro procentus, lai noteiktu attiecīgā reģiona finanšu līdzekļu apjomu; šos procentus diferencē, lai atspoguļotu šīs dalībvalsts, kurā atrodas atbalsttiesīgais reģions, relatīvo, ar PSL izteikto labklājību salīdzinājumā ar ES 27 valstu vidējo rādītāju, proti:

i.

reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 82 % no ES 27 vidējā rādītāja – 2,8 %;

| ii. | reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir 82 % līdz 99 % no ES 27 vidējā rādītāja – 1,3 %; |
| --- | --- |

ii.

reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir 82 % līdz 99 % no ES 27 vidējā rādītāja – 1,3 %;

| iii. | reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 99 % no ES vidējā rādītāja – 0,9 %; |
| --- | --- |

iii.

reģioniem dalībvalstīs, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 99 % no ES vidējā rādītāja – 0,9 %;

| c) | saskaņā ar b) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 500 EUR apmērā uz vienu bezdarbnieku gadā, to piemērojot attiecīgā reģiona bezdarbnieku skaitam, kurš pārsniedz to bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar b) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 500 EUR apmērā uz vienu bezdarbnieku gadā, to piemērojot attiecīgā reģiona bezdarbnieku skaitam, kurš pārsniedz to bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo bezdarba līmeni;

| d) | saskaņā ar c) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 500 EUR apmērā uz vienu gados jaunu bezdarbnieku gadā (vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem), to piemērojot attiecīgā reģiona gados jaunu bezdarbnieku skaitam, kurš pārsniedz to bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo jauniešu bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar c) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 500 EUR apmērā uz vienu gados jaunu bezdarbnieku gadā (vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem), to piemērojot attiecīgā reģiona gados jaunu bezdarbnieku skaitam, kurš pārsniedz to bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo jauniešu bezdarba līmeni;

| e) | saskaņā ar d) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 250 EUR apmērā uz personu gadā (vecuma grupā no 25 līdz 64 gadiem), to piemērojot attiecīgā reģiona personu skaitam, kas būtu jāatņem, lai sasniegtu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo zemas izglītības līmeni (nepabeigta pamatizglītība, pamatizglītība vai zemākā līmeņa vidējā izglītība); |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar d) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 250 EUR apmērā uz personu gadā (vecuma grupā no 25 līdz 64 gadiem), to piemērojot attiecīgā reģiona personu skaitam, kas būtu jāatņem, lai sasniegtu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo zemas izglītības līmeni (nepabeigta pamatizglītība, pamatizglītība vai zemākā līmeņa vidējā izglītība);

| f) | saskaņā ar e) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu 1 EUR par tonnu CO2 ekvivalenta gadā, ko no CO2 ekvivalenta tonnu skaita, par kuru dalībvalsts pārsniedz siltumnīcefekta gāzu emisijas mērķi, kas ir ārpus Komisijas 2016. gadā ierosinātās 2030. gadam noteiktās emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas, piemēro reģiona iedzīvotāju īpatsvaram; |
| --- | --- |

f)

saskaņā ar e) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu 1 EUR par tonnu CO2 ekvivalenta gadā, ko no CO2 ekvivalenta tonnu skaita, par kuru dalībvalsts pārsniedz siltumnīcefekta gāzu emisijas mērķi, kas ir ārpus Komisijas 2016. gadā ierosinātās 2030. gadam noteiktās emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas, piemēro reģiona iedzīvotāju īpatsvaram;

| g) | saskaņā ar f) apakšpunktu aprēķinātajai summai pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot 400 EUR piemaksu par personu gadā, to piemērojot tai reģiona iedzīvotāju daļai, ko veido no valstīm, kas nav ES valstis, kopš 2013. gada 1. janvāra imigrējuši iedzīvotāji. |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar f) apakšpunktu aprēķinātajai summai pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot 400 EUR piemaksu par personu gadā, to piemērojot tai reģiona iedzīvotāju daļai, ko veido no valstīm, kas nav ES valstis, kopš 2013. gada 1. janvāra imigrējuši iedzīvotāji.

Piešķiršanas metode pārejas reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” – 102. panta 2. punkta b) apakšpunkts

| 2. | Piešķīrums katrai dalībvalstij ir tās atsevišķajiem atbalsttiesīgajiem reģioniem paredzēto piešķīrumu summa, ko aprēķina saskaņā ar šādiem posmiem:






  a) | nosaka minimālo un maksimālo teorētisko atbalsta intensitāti katram atbalsttiesīgajam pārejas reģionam. Atbalsta minimālais apjoms ir atkarīgs no sākotnējā vidējā atbalsta intensitātes uz vienu iedzīvotāju visos vairāk attīstītajos reģionos, t. i., 18 EUR uz vienu iedzīvotāju gadā. Atbalsta maksimālais apjoms attiecas uz teorētisku reģionu, kura IKP uz vienu iedzīvotāju ir 75 % no ES 27 valstu vidējā rādītāja, ko aprēķina, izmantojot 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto metodi. No summas, kas iegūta ar šo metodi, ņem vērā 60 %; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

nosaka minimālo un maksimālo teorētisko atbalsta intensitāti katram atbalsttiesīgajam pārejas reģionam. Atbalsta minimālais apjoms ir atkarīgs no sākotnējā vidējā atbalsta intensitātes uz vienu iedzīvotāju visos vairāk attīstītajos reģionos, t. i., 18 EUR uz vienu iedzīvotāju gadā. Atbalsta maksimālais apjoms attiecas uz teorētisku reģionu, kura IKP uz vienu iedzīvotāju ir 75 % no ES 27 valstu vidējā rādītāja, ko aprēķina, izmantojot 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto metodi. No summas, kas iegūta ar šo metodi, ņem vērā 60 %;

| b) | aprēķina sākotnējos reģionālos piešķīrumus, ņemot vērā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) un izmantojot reģiona relatīvā IKP uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES 27 valstīm lineāru interpolāciju; |
| --- | --- |

b)

aprēķina sākotnējos reģionālos piešķīrumus, ņemot vērā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) un izmantojot reģiona relatīvā IKP uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES 27 valstīm lineāru interpolāciju;

| c) | saskaņā ar b) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 500 EUR apmērā uz vienu bezdarbnieku gadā, to piemērojot attiecīgā reģiona bezdarbnieku skaitam, kurš pārsniedz to bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar b) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 500 EUR apmērā uz vienu bezdarbnieku gadā, to piemērojot attiecīgā reģiona bezdarbnieku skaitam, kurš pārsniedz to bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo bezdarba līmeni;

| d) | saskaņā ar c) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 500 EUR apmērā uz vienu gados jaunu bezdarbnieku gadā (vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem), to piemērojot attiecīgā reģiona gados jaunu bezdarbnieku skaitam, kurš pārsniedz to bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo jauniešu bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar c) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 500 EUR apmērā uz vienu gados jaunu bezdarbnieku gadā (vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem), to piemērojot attiecīgā reģiona gados jaunu bezdarbnieku skaitam, kurš pārsniedz to bezdarbnieku skaitu, kāds būtu, ja piemērotu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo jauniešu bezdarba līmeni;

| e) | saskaņā ar d) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 250 EUR apmērā uz personu gadā (vecuma grupā no 25 līdz 64 gadiem), to piemērojot attiecīgā reģiona personu skaitam, kas būtu jāatņem, lai sasniegtu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo zemas izglītības līmeni (nepabeigta pamatizglītība, pamatizglītība vai zemākā līmeņa vidējā izglītība); |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar d) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot piemaksu 250 EUR apmērā uz personu gadā (vecuma grupā no 25 līdz 64 gadiem), to piemērojot attiecīgā reģiona personu skaitam, kas būtu jāatņem, lai sasniegtu visu mazāk attīstīto reģionu vidējo zemas izglītības līmeni (nepabeigta pamatizglītība, pamatizglītība vai zemākā līmeņa vidējā izglītība);

| f) | saskaņā ar e) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu 1 EUR par tonnu CO2 ekvivalenta gadā, ko no CO2 ekvivalenta tonnu skaita, par kuru dalībvalsts pārsniedz siltumnīcefekta gāzu emisijas mērķi, kas ir ārpus Komisijas 2016. gadā ierosinātās 2030. gadam noteiktās emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas, piemēro reģiona iedzīvotāju īpatsvaram; |
| --- | --- |

f)

saskaņā ar e) apakšpunktu aprēķinātajai summai attiecīgos gadījumos pieskaita summu 1 EUR par tonnu CO2 ekvivalenta gadā, ko no CO2 ekvivalenta tonnu skaita, par kuru dalībvalsts pārsniedz siltumnīcefekta gāzu emisijas mērķi, kas ir ārpus Komisijas 2016. gadā ierosinātās 2030. gadam noteiktās emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas, piemēro reģiona iedzīvotāju īpatsvaram;

| g) | saskaņā ar f) apakšpunktu aprēķinātajai summai pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot 400 EUR piemaksu par personu gadā, to piemērojot tai reģiona iedzīvotāju daļai, ko veido no valstīm, kas nav ES valstis, kopš 2013. gada 1. janvāra imigrējuši iedzīvotāji. |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar f) apakšpunktu aprēķinātajai summai pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot 400 EUR piemaksu par personu gadā, to piemērojot tai reģiona iedzīvotāju daļai, ko veido no valstīm, kas nav ES valstis, kopš 2013. gada 1. janvāra imigrējuši iedzīvotāji.

Piešķiršanas metode vairāk attīstītiem reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” – 102. panta 2. punkta c) apakšpunkts

| 3. | Kopējo sākotnējo teorētisko finansējumu aprēķina, atbalsta intensitāti uz vienu iedzīvotāju gadā – 18 EUR – reizinot ar attiecināmo iedzīvotāju skaitu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katras attiecīgās dalībvalsts daļa ir tās atbalsttiesīgo reģionu to daļu kopsumma, ko aprēķina, pamatojoties uz šādi svērtiem kritērijiem:






  a) | reģiona iedzīvotāju kopskaits (20 % svērums); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

reģiona iedzīvotāju kopskaits (20 % svērums);

| b) | bezdarbnieku skaits NUTS 2. līmeņa reģionos, kur bezdarba līmenis pārsniedz visu vairāk attīstīto reģionu vidējo līmeni (15 % svērums); |
| --- | --- |

b)

bezdarbnieku skaits NUTS 2. līmeņa reģionos, kur bezdarba līmenis pārsniedz visu vairāk attīstīto reģionu vidējo līmeni (15 % svērums);

| c) | nodarbinātība, kas jāpieskaita, lai sasniegtu visu vairāk attīstīto reģionu nodarbinātības vidējo līmeni (vecumā no 20 līdz 64 gadiem) (20 % svērums); |
| --- | --- |

c)

nodarbinātība, kas jāpieskaita, lai sasniegtu visu vairāk attīstīto reģionu nodarbinātības vidējo līmeni (vecumā no 20 līdz 64 gadiem) (20 % svērums);

| d) | terciāro izglītību ieguvušu 30 līdz 34 gadu vecuma grupas personu skaits, kas jāpieskaita, lai sasniegtu visu vairāk attīstīto reģionu terciārās izglītības vidējo līmeni (vecumā no 30 līdz 34 gadiem) (20 % svērums); |
| --- | --- |

d)

terciāro izglītību ieguvušu 30 līdz 34 gadu vecuma grupas personu skaits, kas jāpieskaita, lai sasniegtu visu vairāk attīstīto reģionu terciārās izglītības vidējo līmeni (vecumā no 30 līdz 34 gadiem) (20 % svērums);

| e) | izglītību un apmācību priekšlaicīgi pametušo skaits (vecumā no 18 līdz 24 gadiem), kas jāatņem, lai iegūtu visu vairāk attīstīto reģionu izglītību un apmācību priekšlaicīgi pametušo skaita vidējo līmeni (vecumā no 18 līdz 24 gadiem) (15 % svērums); |
| --- | --- |

e)

izglītību un apmācību priekšlaicīgi pametušo skaits (vecumā no 18 līdz 24 gadiem), kas jāatņem, lai iegūtu visu vairāk attīstīto reģionu izglītību un apmācību priekšlaicīgi pametušo skaita vidējo līmeni (vecumā no 18 līdz 24 gadiem) (15 % svērums);

| f) | starpība starp faktisko reģiona IKP (izteikts PSL) un teorētisko reģiona IKP, ja minētā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju būtu tāds pats kā vispārticīgākajam NUTS 2. līmeņa reģionam (7,5 % svērums); |
| --- | --- |

f)

starpība starp faktisko reģiona IKP (izteikts PSL) un teorētisko reģiona IKP, ja minētā reģiona IKP uz vienu iedzīvotāju būtu tāds pats kā vispārticīgākajam NUTS 2. līmeņa reģionam (7,5 % svērums);

| g) | iedzīvotāju skaits NUTS 3. līmeņa reģionos, kur iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2 (2,5 % svērums). |
| --- | --- |

g)

iedzīvotāju skaits NUTS 3. līmeņa reģionos, kur iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2 (2,5 % svērums).

| 5. | Saskaņā ar 4. punktu aprēķinātajai summai NUTS 2. līmeņa reģionam attiecīgos gadījumos pieskaita summu 1 EUR par tonnu CO2 ekvivalenta gadā, ko no CO2 ekvivalenta tonnu skaita, par kuru dalībvalsts pārsniedz siltumnīcefekta gāzu emisijas mērķi, kas ir ārpus Komisijas 2016. gadā ierosinātās 2030. gadam noteiktās emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas, piemēro reģiona iedzīvotāju īpatsvaram. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Saskaņā ar 5. punktu aprēķinātajai summai NUTS 2. līmeņa reģionam pieskaita summu, kas iegūta, piešķirot 400 EUR piemaksu par personu gadā, to piemērojot tai reģiona iedzīvotāju daļai, ko veido no valstīm, kas nav ES valstis, kopš 2013. gada 1. janvāra imigrējuši iedzīvotāji. |
| --- | --- |

6.

Piešķiršanas metode dalībvalstīm, kas ir tiesīgas saņemt Kohēzijas fonda atbalstu – 102. panta 3. punkts

| 7. | Kopējo finanšu līdzekļu apjomu aprēķina, vidējo atbalsta intensitāti uz vienu iedzīvotāju gadā – 62,9 EUR – reizinot ar attiecināmo iedzīvotāju skaitu. Katras atbalsttiesīgas dalībvalsts šā teorētiskā finansējuma piešķīrums atbilst procentuālajai daļai, ko, pamatojoties uz tās iedzīvotāju skaitu, platību un valsts labklājību, iegūst šādi:






  a) | aprēķina vidējo aritmētisko no attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju skaita un platības daļas attiecībā pret visu atbalsttiesīgo dalībvalstu iedzīvotāju kopskaitu un kopējo platību. Tomēr, ja dalībvalsts kopējā iedzīvotāju skaita daļa pārsniedz tās kopējās platības daļu piecas vai vairāk reizes, norādot uz ļoti augstu iedzīvotāju blīvumu, šeit izmanto tikai iedzīvotāju kopskaita daļu; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

aprēķina vidējo aritmētisko no attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju skaita un platības daļas attiecībā pret visu atbalsttiesīgo dalībvalstu iedzīvotāju kopskaitu un kopējo platību. Tomēr, ja dalībvalsts kopējā iedzīvotāju skaita daļa pārsniedz tās kopējās platības daļu piecas vai vairāk reizes, norādot uz ļoti augstu iedzīvotāju blīvumu, šeit izmanto tikai iedzīvotāju kopskaita daļu;

| b) | koriģē šādi iegūtos procentuālos rādītājus, piemērojot koeficientu, kas ir viena trešdaļa no procentuālā apjoma, par kuru attiecīgās dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju (izsakot PSL) 2014.-2016. gadā pārsniedz vai nesasniedz visu atbalsttiesīgo dalībvalstu vidējo NKI uz vienu iedzīvotāju (vidējais izteikts kā 100 %). |
| --- | --- |

b)

koriģē šādi iegūtos procentuālos rādītājus, piemērojot koeficientu, kas ir viena trešdaļa no procentuālā apjoma, par kuru attiecīgās dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju (izsakot PSL) 2014.-2016. gadā pārsniedz vai nesasniedz visu atbalsttiesīgo dalībvalstu vidējo NKI uz vienu iedzīvotāju (vidējais izteikts kā 100 %).

Katrai atbalsttiesīgai dalībvalstij Kohēzijas fonda daļa nepārsniedz vienu trešdaļu no kopējā piešķīruma, no kura atņemts piešķīrums mērķim “Eiropas teritoriālā attīstība” pēc 10. līdz 16. punkta piemērošanas. Šī korekcija proporcionāli palielina visus citus pārvietojumus, kas izriet no 1. līdz 6. punkta.

Piešķiršanas metode mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” – 9. pants

| 8. | Resursu piešķiršanu dalībvalstīm, aptverot pārrobežu, starpvalstu un tālāko reģionu sadarbību, nosaka kā to īpatsvaru svērto summu, ko aprēķina, izmantojot šādus kritērijus un svērumus:






  a) | kopējais iedzīvotāju skaits visos NUTS 3. līmeņa pierobežu reģionos un tādos citos NUTS 3. līmeņa reģionos, kuros vismaz puse no reģiona iedzīvotājiem dzīvo ne tālāk kā 25 km no sauszemes robežas (36 % svērums); |
| --- | --- | --- |

8.

a)

kopējais iedzīvotāju skaits visos NUTS 3. līmeņa pierobežu reģionos un tādos citos NUTS 3. līmeņa reģionos, kuros vismaz puse no reģiona iedzīvotājiem dzīvo ne tālāk kā 25 km no sauszemes robežas (36 % svērums);

| b) | iedzīvotāji, kas dzīvo ne tālāk kā 25 km no sauszemes robežas (24 % svērums); |
| --- | --- |

b)

iedzīvotāji, kas dzīvo ne tālāk kā 25 km no sauszemes robežas (24 % svērums);

| c) | kopējais iedzīvotāju skaits dalībvalstīs (50 % svērums); |
| --- | --- |

c)

kopējais iedzīvotāju skaits dalībvalstīs (50 % svērums);

| d) | kopējais iedzīvotāju skaits visos NUTS 3. līmeņa reģionos gar robežas krasta līnijām un tādos citos NUTS 3. līmeņa reģionos, kuros vismaz puse no reģiona iedzīvotājiem dzīvo ne tālāk kā 25 km no robežas krasta līnijām (9,8 % svērums); |
| --- | --- |

d)

kopējais iedzīvotāju skaits visos NUTS 3. līmeņa reģionos gar robežas krasta līnijām un tādos citos NUTS 3. līmeņa reģionos, kuros vismaz puse no reģiona iedzīvotājiem dzīvo ne tālāk kā 25 km no robežas krasta līnijām (9,8 % svērums);

| e) | iedzīvotāji, kas dzīvo jūras robežas zonās ne tālāk kā 25 km no robežas krasta līnijām (6,5 % svērums); |
| --- | --- |

e)

iedzīvotāji, kas dzīvo jūras robežas zonās ne tālāk kā 25 km no robežas krasta līnijām (6,5 % svērums);

| f) | kopējais iedzīvotāju skaits tālākajos reģionos (3,7 % svērums). |
| --- | --- |

f)

kopējais iedzīvotāju skaits tālākajos reģionos (3,7 % svērums).

Pārrobežu komponenta īpatsvars atbilst a) un b) kritērija svērumu summai. Starpvalstu komponenta īpatsvars atbilst c), d) un e) kritērija svērumu summai. Tālāko reģionu sadarbības īpatsvars atbilst f) kritērija svērumam.

Piešķiršanas metode papildu finansējumam tālākajiem reģioniem, kā noteikts LESD 349. pantā, un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kas atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem – 104. panta 1. punkta e) apakšpunkts

| 9. | Tālākajiem NUTS 2. līmeņa reģioniem un ziemeļu mazapdzīvotiem NUTS 2. līmeņa reģioniem piešķir īpašu papildu piešķīrumu, kas atbilst atbalsta intensitātei 30 EUR uz vienu iedzīvotāju gadā. Minēto piešķīrumu sadalīs reģioniem un dalībvalstīm proporcionāli minēto reģionu iedzīvotāju kopskaitam. |
| --- | --- |

9.

Minimālais un maksimālais līmenis pārvietojumiem no fondiem ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas atbalstam

| 10. | Lai palīdzētu panākt pienācīgu kohēzijas finansējuma koncentrāciju vismazāk attīstītajos reģionos un dalībvalstīs un mazināt vidējās atbalsta intensitātes uz vienu iedzīvotāju atšķirības, pārvietojumu maksimālais apmērs (piemērojot ierobežojumu) no fondiem katrai atsevišķai dalībvalstij tiks noteikts procentos no attiecīgās dalībvalsts IKP, un procentuālās vērtības būs šādas:






  a) | dalībvalstīm, kuru vidējais NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir mazāks par 60 % no ES-27 vidējā rādītāja: 2,3 % no to IKP; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

dalībvalstīm, kuru vidējais NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir mazāks par 60 % no ES-27 vidējā rādītāja: 2,3 % no to IKP;

| b) | dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir vienāds vai lielāks par 60 %, bet zemāks par 65 % no ES-27 vidējā rādītāja: 1,85 % no to IKP; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir vienāds vai lielāks par 60 %, bet zemāks par 65 % no ES-27 vidējā rādītāja: 1,85 % no to IKP;

| c) | dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir 65 % vai lielāks par 65 % no ES-27 vidējā rādītāja: 1,55 % no to IKP.
  Ierobežojumu piemēros pa gadiem un attiecīgā gadījumā ar tā starpniecību tiks proporcionāli samazināti visi pārvietojumi (izņemot vairāk attīstītajiem reģioniem, un mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”) attiecīgajai dalībvalstij tā, lai tiktu panākts pārskaitījumu maksimālais apjoms. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir 65 % vai lielāks par 65 % no ES-27 vidējā rādītāja: 1,55 % no to IKP.

Ierobežojumu piemēros pa gadiem un attiecīgā gadījumā ar tā starpniecību tiks proporcionāli samazināti visi pārvietojumi (izņemot vairāk attīstītajiem reģioniem, un mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”) attiecīgajai dalībvalstij tā, lai tiktu panākts pārskaitījumu maksimālais apjoms.

| 11. | No 10. punktā aprakstītajiem noteikumiem neizriet, ka kādai dalībvalstij var piešķirt vairāk nekā 108 % no tās līmeņa reālā izteiksmē 2014.-2020. gada plānošanas periodā. Šo korekciju piemēro proporcionāli visiem pārvietojumiem (izņemot mērķim “Eiropas teritoriālā attīstība”) attiecīgajai dalībvalstij, lai iegūtu pārvietojuma maksimālo apmēru. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Minimālais kopējais fondu piešķīrums dalībvalstij atbilst 76 % no tās individuālā kopējā piešķīruma laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Korekcijas, kas vajadzīgas, lai izpildītu šo prasību, piemēro proporcionāli piešķīrumiem no fondiem, izņemot piešķīrumus mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Maksimālais kopējais piešķīrums no fondiem dalībvalstij, kuras NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir vismaz 120 % no ES-27 vidējā rādītāja, atbilst tās atsevišķajam 2014.-2020. gada kopējam piešķīrumam. Korekcijas, kas vajadzīgas, lai izpildītu šo prasību, piemēro proporcionāli piešķīrumiem no fondiem, izņemot piešķīrumu mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”. |
| --- | --- |

13.

Papildu noteikumi

| 14. | Visiem reģioniem, kas 2014.-2020. gada plānošanas periodam klasificēti kā mazāk attīstīti reģioni, bet kuru IKP uz vienu iedzīvotāju pārsniedz 75 % no ES-27 vidējā rādītāja, minimālais gada atbalsta līmenis saskaņā ar investīciju izaugsmei un nodarbinātībai mērķi atbildīs 60 % no to iepriekšējā indikatīvā vidējā gada piešķīruma saskaņā ar mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”, ko Komisija aprēķinājusi 2014.-2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Neviens pārejas reģions nesaņem mazāk par to, ko tas būtu saņēmis, ja būtu vairāk attīstīts reģions. |
| --- | --- |

15.

| 16. | PEACE PLUS programmai, kur tā darbojas miera un izlīguma veicināšanai, tiks piešķirti kopā 60 000 000 EUR. Turklāt vismaz 60 000 000 EUR piešķir PEACE PLUS programmai no piešķīruma Īrijai saskaņā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (INTERREG), lai turpinātu ziemeļu-dienvidu pārrobežu sadarbību. |
| --- | --- |

16.

Piemērojot 1. līdz 16. punktu, piešķīrumi dalībvalstīm būs šādi:

| | 2018. gada cenas | Pašreizējās cenas |
| --- | --- | --- |
| BE | 2 443 732 247 | 2 754 198 305 |
| BG | 8 929 511 492 | 10 081 635 710 |
| CZ | 17 848 116 938 | 20 115 646 252 |
| DK | 573 517 899 | 646 380 972 |
| DE | 15 688 212 843 | 17 681 335 291 |
| EE | 2 914 906 456 | 3 285 233 245 |
| IE | 1 087 980 532 | 1 226 203 951 |
| EL | 19 239 335 692 | 21 696 841 512 |
| ES | 34 004 950 482 | 38 325 138 562 |
| FR | 16 022 440 880 | 18 058 025 615 |
| HR | 8 767 737 011 | 9 888 093 817 |
| IT | 38 564 071 866 | 43 463 477 430 |
| CY | 877 368 784 | 988 834 854 |
| LV | 4 262 268 627 | 4 812 229 539 |
| LT | 5 642 442 504 | 6 359 291 448 |
| LU | 64 879 682 | 73 122 377 |
| HU | 17 933 628 471 | 20 247 570 927 |
| MT | 596 961 418 | 672 802 893 |
| NL | 1 441 843 260 | 1 625 023 473 |
| AT | 1 279 708 248 | 1 442 289 880 |
| PL | 64 396 905 118 | 72 724 130 923 |
| PT | 21 171 877 482 | 23 861 676 803 |
| RO | 27 203 590 880 | 30 765 592 532 |
| SI | 3 073 103 392 | 3 463 528 447 |
| SK | 11 779 580 537 | 13 304 565 383 |
| FI | 1 604 638 379 | 1 808 501 037 |
| SE | 2 141 077 508 | 2 413 092 535 |

2018. gada cenas

Pašreizējās cenas

BE

2 443 732 247

2 754 198 305

BG

8 929 511 492

10 081 635 710

CZ

17 848 116 938

20 115 646 252

DK

573 517 899

646 380 972

DE

15 688 212 843

17 681 335 291

EE

2 914 906 456

3 285 233 245

IE

1 087 980 532

1 226 203 951

EL

19 239 335 692

21 696 841 512

ES

34 004 950 482

38 325 138 562

FR

16 022 440 880

18 058 025 615

HR

8 767 737 011

9 888 093 817

IT

38 564 071 866

43 463 477 430

CY

877 368 784

988 834 854

LV

4 262 268 627

4 812 229 539

LT

5 642 442 504

6 359 291 448

LU

64 879 682

73 122 377

HU

17 933 628 471

20 247 570 927

MT

596 961 418

672 802 893

NL

1 441 843 260

1 625 023 473

AT

1 279 708 248

1 442 289 880

PL

64 396 905 118

72 724 130 923

PT

21 171 877 482

23 861 676 803

RO

27 203 590 880

30 765 592 532

SI

3 073 103 392

3 463 528 447

SK

11 779 580 537

13 304 565 383

FI

1 604 638 379

1 808 501 037

SE

2 141 077 508

2 413 092 535

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/875 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/875

---

P8_TA(2019)0311

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par Komisijas 2018. gada 14. decembra deleģēto regulu, ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (C(2018)08466 – 2018/2996(DEA))

(2021/C 108/48)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)08466), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)08466),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, groza Padomes Lēmumu 2008/381/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumus Nr. 573/2007/EK un Nr. 575/2007/EK un Padomes Lēmumu 2007/435/EK (1), un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu un 26. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, groza Padomes Lēmumu 2008/381/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumus Nr. 573/2007/EK un Nr. 575/2007/EK un Padomes Lēmumu 2007/435/EK (1), un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu un 26. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu,

| A. | tā kā Komisijas deleģētās regulas 1. pantā ierosināts grozīt Regulas (ES) Nr. 516/2014 II pielikumu, to papildinot ar konkrētu darbību, kuras centrā ir “.. pienācīgu uzņemšanas, izmitināšanas un aizturēšanas vietu izveide, attīstīšana un darbība un attiecīgie pakalpojumi, ko sniedz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atrodas dalībvalstī un neatbilst vai vairs neatbilst dalībvalsts ieceļošanas un/vai uzturēšanās nosacījumiem ..”; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas deleģētās regulas 1. pantā ierosināts grozīt Regulas (ES) Nr. 516/2014 II pielikumu, to papildinot ar konkrētu darbību, kuras centrā ir “.. pienācīgu uzņemšanas, izmitināšanas un aizturēšanas vietu izveide, attīstīšana un darbība un attiecīgie pakalpojumi, ko sniedz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atrodas dalībvalstī un neatbilst vai vairs neatbilst dalībvalsts ieceļošanas un/vai uzturēšanās nosacījumiem ..”;

| B. | tā kā Komisijas deleģētā regula ierosina minētajā jaunajā konkrētajā darbībā iekļaut “kontrolētu centru” jēdzienu un tādējādi paredzēt finansējumu dalībvalstīm šādu “kontrolētu centru” izveidei, attīstīšanai un darbībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijas deleģētā regula ierosina minētajā jaunajā konkrētajā darbībā iekļaut “kontrolētu centru” jēdzienu un tādējādi paredzēt finansējumu dalībvalstīm šādu “kontrolētu centru” izveidei, attīstīšanai un darbībai;

| C. | tā kā “kontrolētu centru” jēdziens ir strīdīga koncepcija ar apšaubāmu likumību, kura Savienības tiesībās nepastāv un kuru abi likumdevēji nav apstiprinājuši; |
| --- | --- |

C.

tā kā “kontrolētu centru” jēdziens ir strīdīga koncepcija ar apšaubāmu likumību, kura Savienības tiesībās nepastāv un kuru abi likumdevēji nav apstiprinājuši;

| D. | tā kā Parlaments uzskata, ka šādas koncepcijas vajadzībām finansējumu nedrīkstētu piešķirt, ja vien un kamēr tā nav pienācīgi definēta piemērotā leģislatīvā aktā, kuru pieņēmuši abi likumdevēji un kurā detalizēti noteikts šādas koncepcijas juridiskais pamats, daba, nolūks un mērķis, |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments uzskata, ka šādas koncepcijas vajadzībām finansējumu nedrīkstētu piešķirt, ja vien un kamēr tā nav pienācīgi definēta piemērotā leģislatīvā aktā, kuru pieņēmuši abi likumdevēji un kurā detalizēti noteikts šādas koncepcijas juridiskais pamats, daba, nolūks un mērķis,

| 1. | izsaka iebildumus pret Komisijas deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un paziņot, ka deleģētā regula nevar stāties spēkā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV L 150, 20.5.2014., 168. lpp.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/876 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/876

---

P8_TA(2019)0312

Finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām

Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta rezolūcija par Komisijas 2018. gada 14. decembra deleģēto regulu, ar kuru groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām (C(2018)08465 – 2018/2994(DEA))

(2021/C 108/49)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)08465), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)08465),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu un 17. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu un 17. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu , |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu ,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu,

| A. | tā kā Komisijas deleģētās regulas 1. pantā ierosināts grozīt Regulas (ES) Nr. 515/2014 II pielikumu, to papildinot ar konkrētu darbību, kuras centrā ir “karsto punktu .. izveide, attīstīšana un darbība, tostarp tādu pakalpojumu sniegšana kā identifikācija, .. reģistrācija un pirmā uzņemšana”; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas deleģētās regulas 1. pantā ierosināts grozīt Regulas (ES) Nr. 515/2014 II pielikumu, to papildinot ar konkrētu darbību, kuras centrā ir “karsto punktu .. izveide, attīstīšana un darbība, tostarp tādu pakalpojumu sniegšana kā identifikācija, .. reģistrācija un pirmā uzņemšana”;

| B. | tā kā Komisijas deleģētā regula ierosina minētajā jaunajā konkrētajā darbībā iekļaut “kontrolētu centru” jēdzienu un tādējādi paredzēt finansējumu dalībvalstīm pakalpojumu sniegšanai šādos “kontrolētos centros”; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijas deleģētā regula ierosina minētajā jaunajā konkrētajā darbībā iekļaut “kontrolētu centru” jēdzienu un tādējādi paredzēt finansējumu dalībvalstīm pakalpojumu sniegšanai šādos “kontrolētos centros”;

| C. | tā kā “kontrolētu centru” jēdziens ir strīdīgs jēdziens ar apšaubāmu likumību, kurš Savienības tiesībās nepastāv un kuru abi likumdevēji nav apstiprinājuši; |
| --- | --- |

C.

tā kā “kontrolētu centru” jēdziens ir strīdīgs jēdziens ar apšaubāmu likumību, kurš Savienības tiesībās nepastāv un kuru abi likumdevēji nav apstiprinājuši;

| D. | tā kā Parlaments uzskata, ka šādai vajadzībai finansējumu nedrīkstētu piešķirt, ja vien un kamēr šis jēdziens nav pienācīgi definēts piemērotā leģislatīvā aktā, kuru pieņēmuši abi likumdevēji un kurā detalizēti noteikts šāda jēdziena juridiskais pamats, daba, nolūks un mērķis, |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments uzskata, ka šādai vajadzībai finansējumu nedrīkstētu piešķirt, ja vien un kamēr šis jēdziens nav pienācīgi definēts piemērotā leģislatīvā aktā, kuru pieņēmuši abi likumdevēji un kurā detalizēti noteikts šāda jēdziena juridiskais pamats, daba, nolūks un mērķis,

| 1. | izsaka iebildumus pret Komisijas deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un paziņot, ka deleģētā regula nevar stāties spēkā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.

---

Ceturtdiena, 2019. gada 28. marta

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/877 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/877

---

P8_TA(2019)0319

To trešo valstu saraksta izveide, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu saraksta izveide, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (Kosova) ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (Kosova (*1)) (COM(2016)0277 – C8-0177/2016 – 2016/0139(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/50)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0277)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0277)),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0177/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0177/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0261/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0261/2016),

| 1. | pieņem nostāju pirmajā lasījumā, atbalstot Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/878 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/878

---

P8_TA(2019)0320

Dzeramā ūdens kvalitāte ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2021/C 108/51)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0753), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0753),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8–0019/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8–0019/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Īrijas parlamenta abas palātas, Austrijas Federālā padome un Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Īrijas parlamenta abas palātas, Austrijas Federālā padome un Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 16. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 16. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2018. gada 18. maija vēstuli Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2018. gada 18. maija vēstuli Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0288/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0288/2018),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav citu būtisku grozījumu kā vien tie, kas priekšlikumā ir skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekš pieņemto tiesību aktu negrozīto noteikumu kodificēšanu ar šiem grozījumiem spēkā esošos tiesību aktus priekšlikumā ir paredzēts tikai kodificēt, negrozot tos pēc būtības, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav citu būtisku grozījumu kā vien tie, kas priekšlikumā ir skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekš pieņemto tiesību aktu negrozīto noteikumu kodificēšanu ar šiem grozījumiem spēkā esošos tiesību aktus priekšlikumā ir paredzēts tikai kodificēt, negrozot tos pēc būtības,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (4), ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 367, 10.10.2018., 107. lpp.

(2)  OV C 361, 5.10.2018., 46. lpp.

(3)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

(4)  Šī nostāja atbilst 2018. gada 23. oktobrī pieņemtajiem grozījumiem (Pieņemtie teksti P8_TA(2018)0397).

---

P8_TC1-COD(2017)0332

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 192. panta 1. punktu ,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 98/83/EK (4) ir vairākkārt būtiski grozīta (5). Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, minētā direktīva skaidrības labad būtu jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 98/83/EK (4) ir vairākkārt būtiski grozīta (5). Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, minētā direktīva skaidrības labad būtu jāpārstrādā.

| (2) | Direktīva 98/83/EK noteica tiesisko regulējumu, kas aizsargātu cilvēka veselību no nelabvēlīgās ietekmes, ko varētu radīt dzeramā ūdens kontaminācija, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs. Šīs direktīvas mērķim vajadzētu būt tādam pašam
  , un ar šo direktīvu būtu jānodrošina vispārēja piekļuve šādam ūdenim ikvienam Savienībā
  . Tādēļ Savienības līmenī jāpieņem dzeramajam ūdenim piemērojams prasību minimums. Dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka dzeramais ūdens ir brīvs no mikroorganismiem un parazītiem un no vielām, kas noteiktos gadījumos rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, un ka tas atbilst minētajam prasību minimumam. [Gr. 161, 187, 206 un 213] |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 98/83/EK noteica tiesisko regulējumu, kas aizsargātu cilvēka veselību no nelabvēlīgās ietekmes, ko varētu radīt dzeramā ūdens kontaminācija, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs. Šīs direktīvas mērķim vajadzētu būt tādam pašam
  , un ar šo direktīvu būtu jānodrošina vispārēja piekļuve šādam ūdenim ikvienam Savienībā
  . Tādēļ Savienības līmenī jāpieņem dzeramajam ūdenim piemērojams prasību minimums. Dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka dzeramais ūdens ir brīvs no mikroorganismiem un parazītiem un no vielām, kas noteiktos gadījumos rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, un ka tas atbilst minētajam prasību minimumam. [Gr. 161, 187, 206 un 213]

| (2a) | Saskaņā ar Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” ar šo direktīvu būtu jātiecas veicināt efektīvu ūdens patēriņu un šī resursa ilgtspēju, tā sasniedzot aprites ekonomikas mērķus. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2a)

Saskaņā ar Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” ar šo direktīvu būtu jātiecas veicināt efektīvu ūdens patēriņu un šī resursa ilgtspēju, tā sasniedzot aprites ekonomikas mērķus. [Gr. 2]

| (2b) | Cilvēka tiesības uz ūdeni un sanitāriju ir cilvēktiesības, ko 2010. gada 28. jūlijā ir atzinusi Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālā asambleja, tātad nedrīkstētu pieļaut, ka piekļuve tīram dzeramajam ūdenim ir ierobežota tādēļ, ka tiešajam patērētājam šāds ūdens nav finansiāli pieejams. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(2b)

Cilvēka tiesības uz ūdeni un sanitāriju ir cilvēktiesības, ko 2010. gada 28. jūlijā ir atzinusi Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālā asambleja, tātad nedrīkstētu pieļaut, ka piekļuve tīram dzeramajam ūdenim ir ierobežota tādēļ, ka tiešajam patērētājam šāds ūdens nav finansiāli pieejams. [Gr. 3]

| (2c) | Šai direktīvai ir jābūt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK
   (6)
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(2c)

Šai direktīvai ir jābūt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK
   (6)
  . [Gr. 4]

| (2d) | Prasībām, kas izklāstītas šajā direktīvā, būtu jāatspoguļo iekšzemes situācija un nosacījumi ūdens piegādātāju darbībai dalībvalstīs. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(2d)

Prasībām, kas izklāstītas šajā direktīvā, būtu jāatspoguļo iekšzemes situācija un nosacījumi ūdens piegādātāju darbībai dalībvalstīs. [Gr. 5]

| (3) | No šīs direktīvas darbības jomas jāizslēdz dabīgie minerālūdeņi un ūdeņi, kas ir zāles, jo uz šiem ūdeņiem attiecas attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/54/EK (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (8). Tomēr Direktīva 2009/54/EK attiecas gan uz dabīgajiem minerālūdeņiem, gan uz avota ūdeni, un no šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz tikai pirmie. Saskaņā ar Direktīvas 2009/54/EK 9. panta 4. punkta trešo daļu avota ūdenim būtu jāatbilst arī šīs direktīvas prasībām.
  Tomēr šim pienākumam nebūtu jāattiecas uz mikrobioloģiskajiem parametriem, kas norādīti šīs direktīvas I pielikuma A daļā.
  Ja dzeramo ūdeni
  no vispārējās ūdensapgādes sistēmas vai privātām akām
  pilda pudelēs vai citos traukos nolūkā to pārdod

  pārdot
  vai izmantot
  komerciālā
  pārtikas ražošanā, sagatavošanā vai apstrādē, ūdenim būtu jāatbilst šīs direktīvas prasībām līdz atbilstības vietai (t. i., krānam) un pēc tam tas būtu jāuzskata par pārtiku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (9) 2. panta otro daļu.
  Ja ir ievērotas spēkā esošās pārtikas nekaitīguma prasības, būtu jānodrošina, ka kompetentās iestādes dalībvalstīs ir tiesīgas atļaut ūdens atkārtotu izmantošanu pārtikas pārstrādes uzņēmumos. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(3)

No šīs direktīvas darbības jomas jāizslēdz dabīgie minerālūdeņi un ūdeņi, kas ir zāles, jo uz šiem ūdeņiem attiecas attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/54/EK (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (8). Tomēr Direktīva 2009/54/EK attiecas gan uz dabīgajiem minerālūdeņiem, gan uz avota ūdeni, un no šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz tikai pirmie. Saskaņā ar Direktīvas 2009/54/EK 9. panta 4. punkta trešo daļu avota ūdenim būtu jāatbilst arī šīs direktīvas prasībām.
  Tomēr šim pienākumam nebūtu jāattiecas uz mikrobioloģiskajiem parametriem, kas norādīti šīs direktīvas I pielikuma A daļā.
  Ja dzeramo ūdeni
  no vispārējās ūdensapgādes sistēmas vai privātām akām
  pilda pudelēs vai citos traukos nolūkā to pārdod

  pārdot
  vai izmantot
  komerciālā
  pārtikas ražošanā, sagatavošanā vai apstrādē, ūdenim būtu jāatbilst šīs direktīvas prasībām līdz atbilstības vietai (t. i., krānam) un pēc tam tas būtu jāuzskata par pārtiku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (9) 2. panta otro daļu.
  Ja ir ievērotas spēkā esošās pārtikas nekaitīguma prasības, būtu jānodrošina, ka kompetentās iestādes dalībvalstīs ir tiesīgas atļaut ūdens atkārtotu izmantošanu pārtikas pārstrādes uzņēmumos. [Gr. 6]

| (4) | Pēc Eiropas pilsoņu iniciatīvas par tiesībām uz ūdeni (Right2Water) (10)

  , ar ko Savienība ir aicināta strādāt intensīvāk, lai garantētu vispārēju piekļuvi ūdenim,
  tika sākta Savienības mēroga sabiedriskā apspriešana un Direktīvas 98/83/EK normatīvās atbilstības un izpildes (REFIT) novērtēšana (11). Šajā procesā kļuva skaidrs, ka daži Direktīvas 98/83/EK noteikumi jāatjaunina. Tika konstatēts, ka uzlabojumi iespējami četrās jomās: kvalitatīvās parametru vērtības, ierobežotā paļaušanās uz riska izvērtēšanā balstītu pieeju, nepietiekami konkrētie noteikumi par patērētājiem sniedzamo informāciju un atšķirīgas apstiprināšanas sistēmas tādu materiālu apstiprināšanai, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  , un to iespējamās sekas cilvēka veselībai
  . Eiropas pilsoņu iniciatīvā par tiesībām uz ūdeni turklāt kā atsevišķa problēma tika izcelts apstāklis, ka daļai iedzīvotāju , it sevišķi

  no neaizsargātām un
  marginalizētām grupām nav piekļuves dzeramajam ūdenim
  vai tā ir ierobežota, jo šāds ūdens viņiem nav finansiāli pieejams
  , lai gan nodrošināt dzeramo ūdeni ir viens no ANO 2030. gada programmas 6. ilgtspējīgas attīstības mērķa saistošajiem uzdevumiem.
  Šajā kontekstā Eiropas Parlaments ir atzinis, ka visiem Savienībā ir tiesības piekļūt dzeramajam ūdenim.
  Pēdējā konstatētā problēma ir vispārējā neinformētība par ūdens noplūdēm, kuru cēlonis ir nepietiekami ieguldījumi ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā un atjaunošanā, kā norādīts arī Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā par ūdensapgādes infrastruktūru (12)

  , un dažkārt arī nepietiekamās zināšanas par ūdens sistēmām
  . [Gr. 7] |
| --- | --- |

(4)

Pēc Eiropas pilsoņu iniciatīvas par tiesībām uz ūdeni (Right2Water) (10)

  , ar ko Savienība ir aicināta strādāt intensīvāk, lai garantētu vispārēju piekļuvi ūdenim,
  tika sākta Savienības mēroga sabiedriskā apspriešana un Direktīvas 98/83/EK normatīvās atbilstības un izpildes (REFIT) novērtēšana (11). Šajā procesā kļuva skaidrs, ka daži Direktīvas 98/83/EK noteikumi jāatjaunina. Tika konstatēts, ka uzlabojumi iespējami četrās jomās: kvalitatīvās parametru vērtības, ierobežotā paļaušanās uz riska izvērtēšanā balstītu pieeju, nepietiekami konkrētie noteikumi par patērētājiem sniedzamo informāciju un atšķirīgas apstiprināšanas sistēmas tādu materiālu apstiprināšanai, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  , un to iespējamās sekas cilvēka veselībai
  . Eiropas pilsoņu iniciatīvā par tiesībām uz ūdeni turklāt kā atsevišķa problēma tika izcelts apstāklis, ka daļai iedzīvotāju , it sevišķi

  no neaizsargātām un
  marginalizētām grupām nav piekļuves dzeramajam ūdenim
  vai tā ir ierobežota, jo šāds ūdens viņiem nav finansiāli pieejams
  , lai gan nodrošināt dzeramo ūdeni ir viens no ANO 2030. gada programmas 6. ilgtspējīgas attīstības mērķa saistošajiem uzdevumiem.
  Šajā kontekstā Eiropas Parlaments ir atzinis, ka visiem Savienībā ir tiesības piekļūt dzeramajam ūdenim.
  Pēdējā konstatētā problēma ir vispārējā neinformētība par ūdens noplūdēm, kuru cēlonis ir nepietiekami ieguldījumi ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā un atjaunošanā, kā norādīts arī Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā par ūdensapgādes infrastruktūru (12)

  , un dažkārt arī nepietiekamās zināšanas par ūdens sistēmām
  . [Gr. 7]

| (4a) | Lai sasniegtu vērienīgos mērķus, kuri noteikti, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas 6. ilgtspējīgas attīstības mērķi, būtu jānosaka dalībvalstīm pienākums īstenot rīcības plānus, ar ko tiek garantēts, ka līdz 2030. gadam visiem ir nodrošināta vispārēja un vienlīdzīga piekļuve drošam un finansiāli pieejamam dzeramajam ūdenim. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(4a)

Lai sasniegtu vērienīgos mērķus, kuri noteikti, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas 6. ilgtspējīgas attīstības mērķi, būtu jānosaka dalībvalstīm pienākums īstenot rīcības plānus, ar ko tiek garantēts, ka līdz 2030. gadam visiem ir nodrošināta vispārēja un vienlīdzīga piekļuve drošam un finansiāli pieejamam dzeramajam ūdenim. [Gr. 8]

| (4b) | Eiropas Parlaments 2015. gada 8. septembrī pieņēma rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water”. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(4b)

Eiropas Parlaments 2015. gada 8. septembrī pieņēma rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water”. [Gr. 9]

| (5) | Pasaules Veselības organizācijas Eiropas reģionālais birojs sagatavojis detalizētu pārskatu par Direktīvā 98/83/EK noteikto parametru sarakstu un to vērtībām, lai noskaidrotu, vai radusies vajadzība tās pielāgot tehnikas un zinātnes attīstībai. Ņemot vērā pārskata (13) rezultātus, būtu jākontrolē zarnu patogēnu un Legionella līmenis, jāpievieno seši ķīmiskie parametri vai parametru grupas un jāapsver iespēja pievienot trīs reprezentatīvus endokrīnos disruptorus ar piesardzīgām etalonvērtībām. Ievērojot piesardzības principu, trijiem jaunajiem parametriem būtu jānosaka vērtības, kas ir stingrākas par PVO ierosinātajām, tomēr joprojām sasniedzamas. PVO atzīmēja, ka svina koncentrācijām vajadzētu būt tik zemām, cik saprātīgi iespējams, un hroma vērtību PVO vēl izskata, tāpēc abu parametru gadījumā pirms vērtību pastingrināšanas būtu jāpiemēro desmit gadu pārejas periods. |
| --- | --- |

(5)

Pasaules Veselības organizācijas Eiropas reģionālais birojs sagatavojis detalizētu pārskatu par Direktīvā 98/83/EK noteikto parametru sarakstu un to vērtībām, lai noskaidrotu, vai radusies vajadzība tās pielāgot tehnikas un zinātnes attīstībai. Ņemot vērā pārskata (13) rezultātus, būtu jākontrolē zarnu patogēnu un Legionella līmenis, jāpievieno seši ķīmiskie parametri vai parametru grupas un jāapsver iespēja pievienot trīs reprezentatīvus endokrīnos disruptorus ar piesardzīgām etalonvērtībām. Ievērojot piesardzības principu, trijiem jaunajiem parametriem būtu jānosaka vērtības, kas ir stingrākas par PVO ierosinātajām, tomēr joprojām sasniedzamas. PVO atzīmēja, ka svina koncentrācijām vajadzētu būt tik zemām, cik saprātīgi iespējams, un hroma vērtību PVO vēl izskata, tāpēc abu parametru gadījumā pirms vērtību pastingrināšanas būtu jāpiemēro desmit gadu pārejas periods.

| (5a) | Dzeramais ūdens ir fundamentālas nozīmes elements pastāvīgajos Savienības centienos nostiprināt cilvēka veselības un vides aizsardzību pret endokrīno disruptoru iedarbību. Endokrīni disruptīvu savienojumu regulējums šajā direktīvā ir cerīgs solis, kas ir saskaņā ar atjaunināto Savienības stratēģiju attiecībā uz endokrīnajiem disruptoriem, kuru Komisijai nevilcinoties ir jāsāk iedzīvināt. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(5a)

Dzeramais ūdens ir fundamentālas nozīmes elements pastāvīgajos Savienības centienos nostiprināt cilvēka veselības un vides aizsardzību pret endokrīno disruptoru iedarbību. Endokrīni disruptīvu savienojumu regulējums šajā direktīvā ir cerīgs solis, kas ir saskaņā ar atjaunināto Savienības stratēģiju attiecībā uz endokrīnajiem disruptoriem, kuru Komisijai nevilcinoties ir jāsāk iedzīvināt. [Gr. 11]

| (6) | PVO arī ieteikusi trīs parametriem noteikt mazāk stingras vērtības un piecus parametrus no saraksta svītrot. Tomēr šādas izmaiņas nav uzskatāmas par vajadzīgām, jo ar Komisijas Direktīvu (ES) 2015/1787 (14) ieviestā riska izvērtēšanā balstītā pieeja ūdens piegādātājiem dod iespēju noteiktos apstākļos parametrus no monitorējamo parametru saraksta svītrot. Apstrādes paņēmieni šo parametru vērtību sasniegšanai jau ir ieviesti. |
| --- | --- |

(6)

PVO arī ieteikusi trīs parametriem noteikt mazāk stingras vērtības un piecus parametrus no saraksta svītrot. Tomēr šādas izmaiņas nav uzskatāmas par vajadzīgām, jo ar Komisijas Direktīvu (ES) 2015/1787 (14) ieviestā riska izvērtēšanā balstītā pieeja ūdens piegādātājiem dod iespēju noteiktos apstākļos parametrus no monitorējamo parametru saraksta svītrot. Apstrādes paņēmieni šo parametru vērtību sasniegšanai jau ir ieviesti.

| (6a) | Ja ar zinātnisko informāciju nepietiek, lai noteiktu, vai kāda no dzeramā ūdens sastāvā esošām vielām ir vai nav kaitīga cilvēka veselībai, vai lai noteiktu pieļaujamo vērtību šādas vielas īpatsvaram dzeramajā ūdenī, tad attiecīgā viela, ievērojot piesardzības principu, būtu jāiekļauj kontrolsarakstā, kamēr nav iegūti skaidrāki zinātniskie dati. Līdz ar to šādu topošo parametru monitorings dalībvalstīm būtu jāveic atsevišķi. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(6a)

Ja ar zinātnisko informāciju nepietiek, lai noteiktu, vai kāda no dzeramā ūdens sastāvā esošām vielām ir vai nav kaitīga cilvēka veselībai, vai lai noteiktu pieļaujamo vērtību šādas vielas īpatsvaram dzeramajā ūdenī, tad attiecīgā viela, ievērojot piesardzības principu, būtu jāiekļauj kontrolsarakstā, kamēr nav iegūti skaidrāki zinātniskie dati. Līdz ar to šādu topošo parametru monitorings dalībvalstīm būtu jāveic atsevišķi. [Gr. 13]

| (6b) | Indikatorparametri sabiedrības veselību tieši neietekmē. Tomēr tie ir svarīgs līdzeklis, ar ko noskaidrot, kā darbojas ūdens ieguves un apgādes iekārtas, un izvērtēt ūdens kvalitāti. Pēc šiem parametriem var vieglāk konstatēt ar ūdens attīrīšanu saistītos trūkumus, turklāt šie parametri var būt nozīmīgs elements, lai vairotu un saglabātu patērētāju uzticēšanos ūdens kvalitātei. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāveic to monitorings. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(6b)

Indikatorparametri sabiedrības veselību tieši neietekmē. Tomēr tie ir svarīgs līdzeklis, ar ko noskaidrot, kā darbojas ūdens ieguves un apgādes iekārtas, un izvērtēt ūdens kvalitāti. Pēc šiem parametriem var vieglāk konstatēt ar ūdens attīrīšanu saistītos trūkumus, turklāt šie parametri var būt nozīmīgs elements, lai vairotu un saglabātu patērētāju uzticēšanos ūdens kvalitātei. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāveic to monitorings. [Gr. 14]

| (7) | Ja tas nepieciešams,
  lai būtu pilnībā ievērots piesardzības princips un
  lai aizsargātu cilvēka veselību lai aizsargātu cilvēka veselību
  dalībvalstu

  to teritorijā, būtu dalībvalstīm jānosaka
  tām
  pienākums noteikt vērtības papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(7)

Ja tas nepieciešams,
  lai būtu pilnībā ievērots piesardzības princips un
  lai aizsargātu cilvēka veselību lai aizsargātu cilvēka veselību
  dalībvalstu

  to teritorijā, būtu dalībvalstīm jānosaka
  tām
  pienākums noteikt vērtības papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā. [Gr. 15]

| (8) | Preventīva drošuma plānošana un riska izvērtēšanā balstīti elementi Direktīvā 98/83/EK parādījās ierobežotā mērā. Pirmie riska izvērtēšanā balstītās pieejas elementi tika ieviesti jau 2015. gadā ar Direktīvu (ES) 2015/1787, ar ko Direktīva 98/83/EK tika grozīta, lai dalībvalstīm dotu iespēju atkāpties no izveidotajām monitoringa programmām, ja vien tiek sagatavoti ticami risku novērtējumi, kuru pamatā var būt PVO Dzeramā ūdens kvalitātes vadlīnijas (15). Minētās vadlīnijas, kurās izklāstīta tā sauktā ūdens drošuma plāna pieeja, kā arī standarts EN 15975-2 par dzeramā ūdens piegādes drošību, ir starptautiski atzīti principi, kas ir dzeramā ūdens ieguves, sadales, monitoringa un parametru analīzes pamatā. Tās šajā direktīvā aizvien būtu jāievēro. Lai nodrošinātu, ka šie principi netiek attiecināti tikai uz monitoringu vien, lai laiku un resursus pastiprināti veltītu svarīgiem riskiem un izmaksefektīviem pasākumiem avotā un lai izvairītos analizēt un ieguldīt pūles nerelevantos jautājumos, ir lietderīgi visā piegādes ķēdē no ieguves līdz sadalei un ūdens nonākšanai pie patērētāja ieviest pilnīgi riska izvērtēšanā balstītu pieeju. Šai

  Šāda pieeja būtu jāveido, par pamatu ņemot saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK iegūtās zināšanas un īstenotās darbības, un tajā efektīvāk būtu jāņem vērā klimata pārmaiņu ietekme uz ūdens resursiem. Riska izvērtēšanā balstītajai
  pieejai būtu jāsastāv no trim komponentiem: pirmkārt, ar ūdens ieguves apgabalu saistīto apdraudējumu novērtējums (“apdraudējumu novērtējums”), ko dalībvalsts sagatavo saskaņā ar PVO vadlīnijām un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu (16), otrkārt, ūdens piegādātājiem dota iespēja monitoringu pielāgot galvenajiem riskiem (“piegādes risku novērtējums”) un, treškārt, dalībvalsts sagatavots novērtējums par potenciālajiem riskiem, kas saistīti ar vietējās sadales sistēmām (piem., Legionella vai svina līmenis),
  īpašu uzmanību pievēršot prioritārajiem objektiem
  (“vietējās sadales risku novērtējums”). Šie novērtējumi būtu regulāri jāpārskata, arī reaģējot uz ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem, kas saistīti ar klimatu, zināmām cilvēka darbības izmaiņām ūdens ieguves apgabalā vai ar avotu saistītiem incidentiem. Riska izvērtēšanā balstītā pieeja nodrošina pastāvīgu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un ūdens piegādātājiem
  un citām ieinteresētajām personām, tostarp personām, kuras atbildīgas par piesārņojuma avotu vai piesārņojuma risku. Izņēmuma kārtā riska izvērtēšanā balstītā pieeja būtu jāpielāgo specifiskajiem ierobežojumiem, kas raksturīgi jūras kuģiem, kuri atsāļo ūdeni un pārvadā pasažierus. Kuģojot starptautiskajos ūdeņos, jūras kuģi, kas kuģo ar Eiropas valstu karogu, ievēro starptautisko tiesisko regulējumu. Turklāt ir īpaši ierobežojumi, kas saistīti ar pārvadāšanu un dzeramā ūdens ieguvi uz klāja, un tas nozīmē, ka šīs direktīvas noteikumi būtu attiecīgi jāpielāgo
  . [Gr. 16] |
| --- | --- |

(8)

Preventīva drošuma plānošana un riska izvērtēšanā balstīti elementi Direktīvā 98/83/EK parādījās ierobežotā mērā. Pirmie riska izvērtēšanā balstītās pieejas elementi tika ieviesti jau 2015. gadā ar Direktīvu (ES) 2015/1787, ar ko Direktīva 98/83/EK tika grozīta, lai dalībvalstīm dotu iespēju atkāpties no izveidotajām monitoringa programmām, ja vien tiek sagatavoti ticami risku novērtējumi, kuru pamatā var būt PVO Dzeramā ūdens kvalitātes vadlīnijas (15). Minētās vadlīnijas, kurās izklāstīta tā sauktā ūdens drošuma plāna pieeja, kā arī standarts EN 15975-2 par dzeramā ūdens piegādes drošību, ir starptautiski atzīti principi, kas ir dzeramā ūdens ieguves, sadales, monitoringa un parametru analīzes pamatā. Tās šajā direktīvā aizvien būtu jāievēro. Lai nodrošinātu, ka šie principi netiek attiecināti tikai uz monitoringu vien, lai laiku un resursus pastiprināti veltītu svarīgiem riskiem un izmaksefektīviem pasākumiem avotā un lai izvairītos analizēt un ieguldīt pūles nerelevantos jautājumos, ir lietderīgi visā piegādes ķēdē no ieguves līdz sadalei un ūdens nonākšanai pie patērētāja ieviest pilnīgi riska izvērtēšanā balstītu pieeju. Šai

  Šāda pieeja būtu jāveido, par pamatu ņemot saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK iegūtās zināšanas un īstenotās darbības, un tajā efektīvāk būtu jāņem vērā klimata pārmaiņu ietekme uz ūdens resursiem. Riska izvērtēšanā balstītajai
  pieejai būtu jāsastāv no trim komponentiem: pirmkārt, ar ūdens ieguves apgabalu saistīto apdraudējumu novērtējums (“apdraudējumu novērtējums”), ko dalībvalsts sagatavo saskaņā ar PVO vadlīnijām un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu (16), otrkārt, ūdens piegādātājiem dota iespēja monitoringu pielāgot galvenajiem riskiem (“piegādes risku novērtējums”) un, treškārt, dalībvalsts sagatavots novērtējums par potenciālajiem riskiem, kas saistīti ar vietējās sadales sistēmām (piem., Legionella vai svina līmenis),
  īpašu uzmanību pievēršot prioritārajiem objektiem
  (“vietējās sadales risku novērtējums”). Šie novērtējumi būtu regulāri jāpārskata, arī reaģējot uz ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem, kas saistīti ar klimatu, zināmām cilvēka darbības izmaiņām ūdens ieguves apgabalā vai ar avotu saistītiem incidentiem. Riska izvērtēšanā balstītā pieeja nodrošina pastāvīgu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un ūdens piegādātājiem
  un citām ieinteresētajām personām, tostarp personām, kuras atbildīgas par piesārņojuma avotu vai piesārņojuma risku. Izņēmuma kārtā riska izvērtēšanā balstītā pieeja būtu jāpielāgo specifiskajiem ierobežojumiem, kas raksturīgi jūras kuģiem, kuri atsāļo ūdeni un pārvadā pasažierus. Kuģojot starptautiskajos ūdeņos, jūras kuģi, kas kuģo ar Eiropas valstu karogu, ievēro starptautisko tiesisko regulējumu. Turklāt ir īpaši ierobežojumi, kas saistīti ar pārvadāšanu un dzeramā ūdens ieguvi uz klāja, un tas nozīmē, ka šīs direktīvas noteikumi būtu attiecīgi jāpielāgo
  . [Gr. 16]

| (8a) | Ja ūdens resursu patēriņš nav efektīvs, jo īpaši tad, ja ir noplūde ūdensapgādes infrastruktūrā, pārāk intensīvi tiek izsmelti ierobežotie dzeramā ūdens resursi. Tas pamatīgi traucē dalībvalstīm sasniegt mērķus, kas noteikti ar Direktīvu 2000/60/EK. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(8a)

Ja ūdens resursu patēriņš nav efektīvs, jo īpaši tad, ja ir noplūde ūdensapgādes infrastruktūrā, pārāk intensīvi tiek izsmelti ierobežotie dzeramā ūdens resursi. Tas pamatīgi traucē dalībvalstīm sasniegt mērķus, kas noteikti ar Direktīvu 2000/60/EK. [Gr. 17]

| (9) | Apdraudējumu novērtējumā jāorientējas

  novērtējums būtu jāveic ar holistisku pieeju riska vērtēšanai, pamatojoties
  uz
  skaidri noteiktu mērķi samazināt
  dzeramā ūdens ražošanai vajadzīgās apstrādes samazināšanu

  vajadzīgo apstrādi
  , piem., samazinot noslogojumus, kas rada dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu piesārņojumu
  vai piesārņojuma risku
  . Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jānoskaidro ar šiem ūdensobjektiem saistītie apdraudējumi un iespējamie piesārņojuma avoti un jāmonitorē piesārņotāji, ko tās atzinušas par relevantiem, piem., konstatēto apdraudējumu dēļ (piem., mikroplastmasas, nitrāti, pesticīdi vai zāles, kas konstatēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (17)), sakarā ar to dabisko klātbūtni ūdens ieguves apgabalā (piem., arsēns) vai ūdens piegādātāju sniegtās informācijas dēļ (piem., kāda neapstrādātā ūdens parametra negaidīta palielināšanās).
  Saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK
  šie parametri būtu jāizmanto par marķieriem, kas kompetentajām iestādēm liek sadarbībā ar ūdens patērētājiem un

  visām
  ieinteresētajām personām
  , tostarp personām, kuras atbildīgas par faktisko vai iespējamo piesārņojuma avotu,
  īstenot pasākumus ūdensobjektu noslodzes samazināšanai, piem., profilaktiskus vai pretpiesārņojuma pasākumus (vajadzības gadījumā arī veikt pētījumus, kuru mērķis ir saprast ietekmi uz veselību), lai šos ūdensobjektus aizsargātu un novērstu piesārņojuma avotu
  vai risku. Ja dalībvalsts apdraudējumu novērtējuma rezultātā konstatē, ka konkrētajā ūdens ieguves apgabalā kāda parametra nav, piemēram, tāpēc ka pazemes vai virszemes ūdeņos attiecīgā viela nekad nav sastopama, dalībvalstij būtu jāinformē attiecīgie ūdens piegādātāji un būtu jānodrošina, ka dalībvalsts var atļaut tiem retāk veikt attiecīgā parametra monitoringu vai ka no monitorējamo parametru saraksta to var svītrot bez piegādes risku novērtējuma
  . [Gr. 18] |
| --- | --- |

(9)

Apdraudējumu novērtējumā jāorientējas

  novērtējums būtu jāveic ar holistisku pieeju riska vērtēšanai, pamatojoties
  uz
  skaidri noteiktu mērķi samazināt
  dzeramā ūdens ražošanai vajadzīgās apstrādes samazināšanu

  vajadzīgo apstrādi
  , piem., samazinot noslogojumus, kas rada dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu piesārņojumu
  vai piesārņojuma risku
  . Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jānoskaidro ar šiem ūdensobjektiem saistītie apdraudējumi un iespējamie piesārņojuma avoti un jāmonitorē piesārņotāji, ko tās atzinušas par relevantiem, piem., konstatēto apdraudējumu dēļ (piem., mikroplastmasas, nitrāti, pesticīdi vai zāles, kas konstatēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (17)), sakarā ar to dabisko klātbūtni ūdens ieguves apgabalā (piem., arsēns) vai ūdens piegādātāju sniegtās informācijas dēļ (piem., kāda neapstrādātā ūdens parametra negaidīta palielināšanās).
  Saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK
  šie parametri būtu jāizmanto par marķieriem, kas kompetentajām iestādēm liek sadarbībā ar ūdens patērētājiem un

  visām
  ieinteresētajām personām
  , tostarp personām, kuras atbildīgas par faktisko vai iespējamo piesārņojuma avotu,
  īstenot pasākumus ūdensobjektu noslodzes samazināšanai, piem., profilaktiskus vai pretpiesārņojuma pasākumus (vajadzības gadījumā arī veikt pētījumus, kuru mērķis ir saprast ietekmi uz veselību), lai šos ūdensobjektus aizsargātu un novērstu piesārņojuma avotu
  vai risku. Ja dalībvalsts apdraudējumu novērtējuma rezultātā konstatē, ka konkrētajā ūdens ieguves apgabalā kāda parametra nav, piemēram, tāpēc ka pazemes vai virszemes ūdeņos attiecīgā viela nekad nav sastopama, dalībvalstij būtu jāinformē attiecīgie ūdens piegādātāji un būtu jānodrošina, ka dalībvalsts var atļaut tiem retāk veikt attiecīgā parametra monitoringu vai ka no monitorējamo parametru saraksta to var svītrot bez piegādes risku novērtējuma
  . [Gr. 18]

| (10) | Kas attiecas uz apdraudējumu novērtējumu, Direktīva 2000/60/EK dalībvalstīm uzliek pienākumu identificēt dzeramā ūdens ieguvei izmantotos ūdensobjektus, tos monitorēt un veikt to kvalitātes pasliktināšanās novēršanas pasākumus, lai mazinātu dzeramā ūdens ražošanā izmantojamās attīrīšanas procedūras. Lai izvairītos no pienākumu dublēšanās, dalībvalstīm, veicot apdraudējumu novērtējumu, būtu jāizmanto saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 7. un 8. pantu un V pielikumu veiktais monitorings un saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. pantu izstrādāto pasākumu programmu pasākumi. |
| --- | --- |

(10)

Kas attiecas uz apdraudējumu novērtējumu, Direktīva 2000/60/EK dalībvalstīm uzliek pienākumu identificēt dzeramā ūdens ieguvei izmantotos ūdensobjektus, tos monitorēt un veikt to kvalitātes pasliktināšanās novēršanas pasākumus, lai mazinātu dzeramā ūdens ražošanā izmantojamās attīrīšanas procedūras. Lai izvairītos no pienākumu dublēšanās, dalībvalstīm, veicot apdraudējumu novērtējumu, būtu jāizmanto saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 7. un 8. pantu un V pielikumu veiktais monitorings un saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. pantu izstrādāto pasākumu programmu pasākumi.

| (11) | Atbilstībai dzeramā ūdens kvalitātes parametru vērtībām jābūt tajā vietā, kur dzeramais ūdens tiek darīts pieejams attiecīgajam lietotājam. Tomēr dzeramā ūdens kvalitāti var ietekmēt vietējā sadales sistēma. PVO atzīmē, ka no visiem ūdens patogēniem vislielāko slogu veselībai Savienībā rada Legionella

  jo īpaši Legionella pneumophila baktērija, kas izraisa lielāko daļu Leģionāru slimības gadījumu Savienībā
  . Tā izplatās pa siltā ūdens sistēmām ieelpošanas ceļā, piem., dušā. Tāpēc tā nepārprotami saistīta ar vietējās sadales sistēmu. Tā kā vienpusējs pienākums visus privātos un publiskos objektus monitorēt šā patogēna konstatēšanai radītu nesaprātīgi lielas izmaksas
  un būtu pretrunā subsidiaritātes principam
  , piemērotāks līdzeklis šā jautājuma risināšanai ir vietējās sadales risku novērtējums
  , īpašu uzmanību pievēršot prioritārajiem objektiem
  . Turklāt vietējās sadales risku novērtējumā būtu jāņem vērā arī potenciālie riski, ko rada ar dzeramo ūdeni saskarē esošie izstrādājumi un materiāli. Tāpēc vietējās sadales risku novērtējumā cita starpā monitorings būtu jāorientē uz prioritārajiem objektiem, jānovērtē riski

  novērtējot riskus
  , ko rada vietējās sadales sistēma un ar to saistītie izstrādājumi un materiāli, un jāverificē to būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, par pamatu ņemot saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011 (18)
  deklarētās ekspluatācijas īpašības. Kopā ar ekspluatācijas īpašību deklarāciju sniedzama arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (19) 31. un 33. pantā minētā informācija. Pamatojoties uz šo novērtējumu, dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai cita starpā nodrošinātu, ka atbilstoši PVO norādījumiem (20) ir ieviesti pienācīgi kontroles un pārvaldības pasākumi (piem., uzliesmojumu gadījumā) un ka migrācija no būvizstrādājumiem neapdraud cilvēka veselību. Tomēr, neskarot Regulu (ES) Nr. 305/2011, ja šie pasākumi ierobežotu izstrādājumu un materiālu brīvu apriti Savienībā, šiem ierobežojumiem jābūt pienācīgi pamatotiem un pilnīgi samērīgiem un tie nedrīkst būt arbitrāras diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm

  vielām un materiāliem
  ,
  kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  ,
  neapdraud cilvēka veselību
  . [Gr. 19] |
| --- | --- |

(11)

Atbilstībai dzeramā ūdens kvalitātes parametru vērtībām jābūt tajā vietā, kur dzeramais ūdens tiek darīts pieejams attiecīgajam lietotājam. Tomēr dzeramā ūdens kvalitāti var ietekmēt vietējā sadales sistēma. PVO atzīmē, ka no visiem ūdens patogēniem vislielāko slogu veselībai Savienībā rada Legionella

  jo īpaši Legionella pneumophila baktērija, kas izraisa lielāko daļu Leģionāru slimības gadījumu Savienībā
  . Tā izplatās pa siltā ūdens sistēmām ieelpošanas ceļā, piem., dušā. Tāpēc tā nepārprotami saistīta ar vietējās sadales sistēmu. Tā kā vienpusējs pienākums visus privātos un publiskos objektus monitorēt šā patogēna konstatēšanai radītu nesaprātīgi lielas izmaksas
  un būtu pretrunā subsidiaritātes principam
  , piemērotāks līdzeklis šā jautājuma risināšanai ir vietējās sadales risku novērtējums
  , īpašu uzmanību pievēršot prioritārajiem objektiem
  . Turklāt vietējās sadales risku novērtējumā būtu jāņem vērā arī potenciālie riski, ko rada ar dzeramo ūdeni saskarē esošie izstrādājumi un materiāli. Tāpēc vietējās sadales risku novērtējumā cita starpā monitorings būtu jāorientē uz prioritārajiem objektiem, jānovērtē riski

  novērtējot riskus
  , ko rada vietējās sadales sistēma un ar to saistītie izstrādājumi un materiāli, un jāverificē to būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, par pamatu ņemot saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011 (18)
  deklarētās ekspluatācijas īpašības. Kopā ar ekspluatācijas īpašību deklarāciju sniedzama arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (19) 31. un 33. pantā minētā informācija. Pamatojoties uz šo novērtējumu, dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai cita starpā nodrošinātu, ka atbilstoši PVO norādījumiem (20) ir ieviesti pienācīgi kontroles un pārvaldības pasākumi (piem., uzliesmojumu gadījumā) un ka migrācija no būvizstrādājumiem neapdraud cilvēka veselību. Tomēr, neskarot Regulu (ES) Nr. 305/2011, ja šie pasākumi ierobežotu izstrādājumu un materiālu brīvu apriti Savienībā, šiem ierobežojumiem jābūt pienācīgi pamatotiem un pilnīgi samērīgiem un tie nedrīkst būt arbitrāras diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm

  vielām un materiāliem
  ,
  kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  ,
  neapdraud cilvēka veselību
  . [Gr. 19]

| (12) | Ar Direktīvas 98/83/EK noteikumiem par kvalitātes nodrošināšanu attiecībā uz apstrādi, aprīkojumu un materiāliem neizdevās novērst šķēršļus iekšējam tirgum attiecībā uz tādu būvizstrādājumu brīvu apriti, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  , nedz arī nodrošināt pietiekamu cilvēka veselības aizsardzību
  . Katrai valstij joprojām ir savi izstrādājumu apstiprinājumi, un dalībvalstu prasības atšķiras. Līdz ar to ražotājiem savus izstrādājumus pārdot visā Savienībā ir grūti un dārgi. Tehniskos šķēršļus var rezultatīvi novērst, tikai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 nosakot saskaņotas tehniskās specifikācijas būvizstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Minētā regula paredz iespēju izstrādāt Eiropas standartus, kas saskaņotu to būvizstrādājumu novērtēšanas metodes, kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un noteikt robežvērtību līmeņus un klases attiecībā uz būtisku raksturlielumu vērtībām. Tādēļ 2017. gada standartizācijas darba programmā (21)
  ir iekļauts standartizācijas pieprasījums, kas specifiski prasa saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 standartizēt

  Šāda situācija ir radusies tāpēc
  ,
  ka nav Eiropas higiēnas standartu minimuma visiem izstrādājumiem un materiāliem
  , kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni,
  bet tas ir ļoti svarīgi
  ,
  lai pilnībā būtu nodrošināta savstarpēja atzīšana starp dalībvalstīm
  .
  Tāpēc tehnisko šķēršļu likvidēšanu un visu
  to izstrādājumu un materiālu higiēniskumu un drošumu, kuri

  atbilstību
  ,
  kas
  nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un standartu paredzēts izdot līdz 2018. gadam. Šā saskaņotā standarta publicēšana

  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

  nodrošinās, ka par to, vai laist tirgū vai darīt pieejamus tirgū drošus būvizstrādājumus, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, tiks lemts racionāli. Tādēļ noteikumi par aprīkojumu un materiāliem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, būtu jāsvītro, tos daļēji aizstājot ar noteikumiem par vietējās sadales risku novērtējumu un papildinot ar attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011.
  Savienības līmenī efektīvi var panākt tikai ar Savienības līmenī noteiktu kvalitātes prasību minimumu. Līdz ar to šie noteikumi būtu jānostiprina ar šādu izstrādājumu un materiālu saskaņošanas procedūru. Šis darbs būtu jāveic, izmantojot pieredzi un sasniegumus, ko guvušas vairākas dalībvalstis, kuras jau dažus gadus kopīgiem spēkiem saskaņoti strādā, lai panāktu regulējuma konverģenci. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(12)

Ar Direktīvas 98/83/EK noteikumiem par kvalitātes nodrošināšanu attiecībā uz apstrādi, aprīkojumu un materiāliem neizdevās novērst šķēršļus iekšējam tirgum attiecībā uz tādu būvizstrādājumu brīvu apriti, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  , nedz arī nodrošināt pietiekamu cilvēka veselības aizsardzību
  . Katrai valstij joprojām ir savi izstrādājumu apstiprinājumi, un dalībvalstu prasības atšķiras. Līdz ar to ražotājiem savus izstrādājumus pārdot visā Savienībā ir grūti un dārgi. Tehniskos šķēršļus var rezultatīvi novērst, tikai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 nosakot saskaņotas tehniskās specifikācijas būvizstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Minētā regula paredz iespēju izstrādāt Eiropas standartus, kas saskaņotu to būvizstrādājumu novērtēšanas metodes, kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un noteikt robežvērtību līmeņus un klases attiecībā uz būtisku raksturlielumu vērtībām. Tādēļ 2017. gada standartizācijas darba programmā (21)
  ir iekļauts standartizācijas pieprasījums, kas specifiski prasa saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 standartizēt

  Šāda situācija ir radusies tāpēc
  ,
  ka nav Eiropas higiēnas standartu minimuma visiem izstrādājumiem un materiāliem
  , kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni,
  bet tas ir ļoti svarīgi
  ,
  lai pilnībā būtu nodrošināta savstarpēja atzīšana starp dalībvalstīm
  .
  Tāpēc tehnisko šķēršļu likvidēšanu un visu
  to izstrādājumu un materiālu higiēniskumu un drošumu, kuri

  atbilstību
  ,
  kas
  nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un standartu paredzēts izdot līdz 2018. gadam. Šā saskaņotā standarta publicēšana

  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

  nodrošinās, ka par to, vai laist tirgū vai darīt pieejamus tirgū drošus būvizstrādājumus, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, tiks lemts racionāli. Tādēļ noteikumi par aprīkojumu un materiāliem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, būtu jāsvītro, tos daļēji aizstājot ar noteikumiem par vietējās sadales risku novērtējumu un papildinot ar attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011.
  Savienības līmenī efektīvi var panākt tikai ar Savienības līmenī noteiktu kvalitātes prasību minimumu. Līdz ar to šie noteikumi būtu jānostiprina ar šādu izstrādājumu un materiālu saskaņošanas procedūru. Šis darbs būtu jāveic, izmantojot pieredzi un sasniegumus, ko guvušas vairākas dalībvalstis, kuras jau dažus gadus kopīgiem spēkiem saskaņoti strādā, lai panāktu regulējuma konverģenci. [Gr. 20]

| (13) | Katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka tiek izveidotas monitoringa programmas, kurās pārbauda, vai dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām. Šīs direktīvas izpildei vajadzīgo monitoringu lielākoties veic ūdens piegādātāji
  , tomēr vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu jāprecizē, tieši kurām kompetentajām iestādēm ir jāpilda ar šīs direktīvas transponēšanu saistītie pienākumi
  . Būtu ūdens piegādātājiem jādod zināma elastība attiecībā uz parametriem, ko tie monitorē piegādes risku novērtējuma ietvaros. Ja kāds parametrs netiek detektēts, ūdens piegādātājiem vajadzētu būt iespējai samazināt šā parametru monitoringa biežumu vai to vairs nemonitorēt vispār. Piegādes risku novērtējumā vajadzētu iekļaut lielāko daļu parametru. Tomēr ir arī pamatsaraksts ar parametriem, kas vienmēr būtu jāmonitorē ar konkrētu minimālo monitoringa biežumu. Šī direktīva monitoringa biežumu galvenokārt reglamentē atbilstības pārbaužu gadījumā un tikai ierobežotā kārtā reglamentē monitoringu operacionālām vajadzībām. Papildu monitorings operacionālām vajadzībām var būt nepieciešams tādēļ, lai nodrošinātu, ka ūdens apstrāde norit pareizi, un tas ir ūdens piegādātāju ziņā. Šajā sakarā ūdens piegādātāji var izmantot PVO vadlīnijas un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(13)

Katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka tiek izveidotas monitoringa programmas, kurās pārbauda, vai dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām. Šīs direktīvas izpildei vajadzīgo monitoringu lielākoties veic ūdens piegādātāji
  , tomēr vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu jāprecizē, tieši kurām kompetentajām iestādēm ir jāpilda ar šīs direktīvas transponēšanu saistītie pienākumi
  . Būtu ūdens piegādātājiem jādod zināma elastība attiecībā uz parametriem, ko tie monitorē piegādes risku novērtējuma ietvaros. Ja kāds parametrs netiek detektēts, ūdens piegādātājiem vajadzētu būt iespējai samazināt šā parametru monitoringa biežumu vai to vairs nemonitorēt vispār. Piegādes risku novērtējumā vajadzētu iekļaut lielāko daļu parametru. Tomēr ir arī pamatsaraksts ar parametriem, kas vienmēr būtu jāmonitorē ar konkrētu minimālo monitoringa biežumu. Šī direktīva monitoringa biežumu galvenokārt reglamentē atbilstības pārbaužu gadījumā un tikai ierobežotā kārtā reglamentē monitoringu operacionālām vajadzībām. Papildu monitorings operacionālām vajadzībām var būt nepieciešams tādēļ, lai nodrošinātu, ka ūdens apstrāde norit pareizi, un tas ir ūdens piegādātāju ziņā. Šajā sakarā ūdens piegādātāji var izmantot PVO vadlīnijas un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu. [Gr. 21]

| (14) | Uz riska izvērtēšanā balstīto pieeju pamazām vajadzētu pāriet visiem ūdens piegādātājiem, arī
  ļoti maziem, kā arī
  mazajiem
  un vidējiem
  ūdens piegādātājiem, jo Direktīvas 98/83/EK izvērtēšanā tika konstatēts, ka šie piegādātāji to īsteno ar trūkumiem, dažkārt tāpēc, ka nevajadzīgas monitoringa darbības izmaksā dārgi
  , un tomēr būtu jāparedz iespēja noteikt izņēmumus ļoti maziem piegādātājiem
  . Izmantojot riska izvērtēšanā balstīto pieeju, būtu jāņem vērā drošības apsvērumi
  un arī apsvērumi, kas saistīti ar “piesārņotājs maksā” principu. Ja tie ir mazāki piegādātāji, kompetentajai iestādei būtu jāpalīdz tiem īstenot monitoringa darbības, sniedzot ekspertu atbalstu
  . [Gr. 188] |
| --- | --- |

(14)

Uz riska izvērtēšanā balstīto pieeju pamazām vajadzētu pāriet visiem ūdens piegādātājiem, arī
  ļoti maziem, kā arī
  mazajiem
  un vidējiem
  ūdens piegādātājiem, jo Direktīvas 98/83/EK izvērtēšanā tika konstatēts, ka šie piegādātāji to īsteno ar trūkumiem, dažkārt tāpēc, ka nevajadzīgas monitoringa darbības izmaksā dārgi
  , un tomēr būtu jāparedz iespēja noteikt izņēmumus ļoti maziem piegādātājiem
  . Izmantojot riska izvērtēšanā balstīto pieeju, būtu jāņem vērā drošības apsvērumi
  un arī apsvērumi, kas saistīti ar “piesārņotājs maksā” principu. Ja tie ir mazāki piegādātāji, kompetentajai iestādei būtu jāpalīdz tiem īstenot monitoringa darbības, sniedzot ekspertu atbalstu
  . [Gr. 188]

| (14a) | Lai panāktu visstingrāko sabiedrības veselības aizsardzību, dalībvalstīm būtu jānodrošina skaidrs un līdzsvarots pienākumu sadalījums attiecībā uz riska izvērtēšanā balstītās pieejas piemērošanu atbilstoši valsts iestāžu sistēmai un tiesiskajam regulējumam. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(14a)

Lai panāktu visstingrāko sabiedrības veselības aizsardzību, dalībvalstīm būtu jānodrošina skaidrs un līdzsvarots pienākumu sadalījums attiecībā uz riska izvērtēšanā balstītās pieejas piemērošanu atbilstoši valsts iestāžu sistēmai un tiesiskajam regulējumam. [Gr. 24]

| (15) | Ja nav ievēroti standarti, kas noteikti šajā direktīvā, attiecīgajai dalībvalstij būtu nekavējoties jānoskaidro cēlonis un jānodrošina, ka iespējami drīz tiek veikti korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ūdens kvalitāti. Gadījumos, kad piegādātais ūdens rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, šāda ūdens piegāde būtu jāaizliedz vai tā lietošana jāierobežo. Ir svarīgi arī precizēt, ka neatbilstība minimālajām

  un būtu pienācīgi jāinformē iedzīvotāji, kurus tas varētu skart. Turklāt tad
  ,
  ja nav ievērotas minimālās
  mikrobioloģisko un ķīmisko parametru
  vērtības

  vērtībām dalībvalstīm automātiski būtu jāuzskata par iespējamām briesmām

  būtu jānosaka, vai attiecīgo vērtību pārsniegšana varētu būt bīstama
  cilvēka veselībai.
  Tādēļ dalībvalstīm jo īpaši būtu jāņem vērā tas, cik lielā mērā minimālās vērtības nav ievērotas un kāda veida parametrs tas ir.
  Gadījumos, kad dzeramā ūdens kvalitātes atjaunošanai vajadzīgi korektīvi pasākumi, pirmām kārtām būtu jānovērš problēmas cēlonis, kā paredzēts Līguma 191. panta 2. punktā. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(15)

Ja nav ievēroti standarti, kas noteikti šajā direktīvā, attiecīgajai dalībvalstij būtu nekavējoties jānoskaidro cēlonis un jānodrošina, ka iespējami drīz tiek veikti korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ūdens kvalitāti. Gadījumos, kad piegādātais ūdens rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, šāda ūdens piegāde būtu jāaizliedz vai tā lietošana jāierobežo. Ir svarīgi arī precizēt, ka neatbilstība minimālajām

  un būtu pienācīgi jāinformē iedzīvotāji, kurus tas varētu skart. Turklāt tad
  ,
  ja nav ievērotas minimālās
  mikrobioloģisko un ķīmisko parametru
  vērtības

  vērtībām dalībvalstīm automātiski būtu jāuzskata par iespējamām briesmām

  būtu jānosaka, vai attiecīgo vērtību pārsniegšana varētu būt bīstama
  cilvēka veselībai.
  Tādēļ dalībvalstīm jo īpaši būtu jāņem vērā tas, cik lielā mērā minimālās vērtības nav ievērotas un kāda veida parametrs tas ir.
  Gadījumos, kad dzeramā ūdens kvalitātes atjaunošanai vajadzīgi korektīvi pasākumi, pirmām kārtām būtu jānovērš problēmas cēlonis, kā paredzēts Līguma 191. panta 2. punktā. [Gr. 25]

| (15a) | Ir svarīgi nepieļaut, ka piesārņots ūdens varētu apdraudēt cilvēka veselību. Tāpēc būtu jāaizliedz piegādāt piesārņotu ūdeni vai šāda ūdens izmantošana būtu jāierobežo. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(15a)

Ir svarīgi nepieļaut, ka piesārņots ūdens varētu apdraudēt cilvēka veselību. Tāpēc būtu jāaizliedz piegādāt piesārņotu ūdeni vai šāda ūdens izmantošana būtu jāierobežo. [Gr. 26]

| (16) | Dalībvalstīm vairs nevajadzētu būt tiesīgām piešķirt izņēmuma statusu šīs direktīvas kontekstā. Sākotnēji izņēmumi tika izmantoti, lai dalībvalstīm dotu līdz deviņiem gadiem laika, kurā novērst neatbilstību kādai parametra vērtībai. Šī sistēma izrādījās apgrūtinoša kā dalībvalstīm, tā Komisijai. Turklāt

  dalībvalstīm ir izrādījusies noderīga
  ,
  ņemot vērā to, cik direktīva ir vērienīga
  .
  Tomēr būtu jāpatur prātā, ka
  dažos gadījumos tās dēļ aizkavējās

  ir kavējušies
  korektīvie pasākumi, jo izņēmuma iespējamība
  reizēm
  tika uztverta kā pārejas periods. Tāpēc noteikums par izņēmumiem būtu jāsvītro. Lai aizsargātu cilvēka veselību, gadījumos, kad tiek pārsniegtas parametru vērtības, ar korektīvajiem pasākumiem saistītajiem noteikumiem vajadzētu būt piemērojamiem nekavējoties, bez iespējas no parametra vērtības ievērošanas atkāpties.
  Ņemot vērā to, ka, pirmkārt, šajā direktīvā ir jānosaka stingrāki kvalitātes parametri un, otrkārt, aizvien biežāk tiek konstatēti līdz šim vēl nebijuši piesārņotāji un tāpēc intensīvāk ir jāveic novērtēšanas, monitoringa un pārvaldības darbības, šādos apstākļos tomēr nemainīgi aktuāla ir vajadzība uzturēt spēkā attiecīgu izņēmuma noteikšanas procedūru, ja vien tas nevar apdraudēt cilvēka veselību un ja nepārtrauktu dzeramā ūdens piegādi attiecīgajā teritorijā ar citiem pieņemamiem līdzekļiem nekā citādi nav iespējams nodrošināt. Tāpēc Direktīvas 98/83/EK noteikumi par izņēmumiem būtu jāgroza
  ,
  lai dalībvalstis varētu ātrāk un efektīvāk izpildīt šajā direktīvā noteiktās prasības.
  Izņēmumi, ko dalībvalsts noteikušas saskaņā ar Direktīvas 98/83/EK 9. pantu un kas joprojām piemērojami dienā, kad stājas spēkā šī direktīva, ir piemērojami līdz izņēmuma termiņa beigām, taču tie nebūtu jāpagarina

  , ievērojot kārtību, kura iedibināta ar noteikumiem
  ,
  kas bija spēkā izņēmuma piešķiršanas brīdī
  . [Gr. 27] |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm vairs nevajadzētu būt tiesīgām piešķirt izņēmuma statusu šīs direktīvas kontekstā. Sākotnēji izņēmumi tika izmantoti, lai dalībvalstīm dotu līdz deviņiem gadiem laika, kurā novērst neatbilstību kādai parametra vērtībai. Šī sistēma izrādījās apgrūtinoša kā dalībvalstīm, tā Komisijai. Turklāt

  dalībvalstīm ir izrādījusies noderīga
  ,
  ņemot vērā to, cik direktīva ir vērienīga
  .
  Tomēr būtu jāpatur prātā, ka
  dažos gadījumos tās dēļ aizkavējās

  ir kavējušies
  korektīvie pasākumi, jo izņēmuma iespējamība
  reizēm
  tika uztverta kā pārejas periods. Tāpēc noteikums par izņēmumiem būtu jāsvītro. Lai aizsargātu cilvēka veselību, gadījumos, kad tiek pārsniegtas parametru vērtības, ar korektīvajiem pasākumiem saistītajiem noteikumiem vajadzētu būt piemērojamiem nekavējoties, bez iespējas no parametra vērtības ievērošanas atkāpties.
  Ņemot vērā to, ka, pirmkārt, šajā direktīvā ir jānosaka stingrāki kvalitātes parametri un, otrkārt, aizvien biežāk tiek konstatēti līdz šim vēl nebijuši piesārņotāji un tāpēc intensīvāk ir jāveic novērtēšanas, monitoringa un pārvaldības darbības, šādos apstākļos tomēr nemainīgi aktuāla ir vajadzība uzturēt spēkā attiecīgu izņēmuma noteikšanas procedūru, ja vien tas nevar apdraudēt cilvēka veselību un ja nepārtrauktu dzeramā ūdens piegādi attiecīgajā teritorijā ar citiem pieņemamiem līdzekļiem nekā citādi nav iespējams nodrošināt. Tāpēc Direktīvas 98/83/EK noteikumi par izņēmumiem būtu jāgroza
  ,
  lai dalībvalstis varētu ātrāk un efektīvāk izpildīt šajā direktīvā noteiktās prasības.
  Izņēmumi, ko dalībvalsts noteikušas saskaņā ar Direktīvas 98/83/EK 9. pantu un kas joprojām piemērojami dienā, kad stājas spēkā šī direktīva, ir piemērojami līdz izņēmuma termiņa beigām, taču tie nebūtu jāpagarina

  , ievērojot kārtību, kura iedibināta ar noteikumiem
  ,
  kas bija spēkā izņēmuma piešķiršanas brīdī
  . [Gr. 27]

| (17) | Komisija savā atbildē uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water 2014. gadā (22) dalībvalstis aicināja visiem iedzīvotājiem darīt pieejamu vismaz ūdens minimumu, kā ieteikusi PVO. Komisija arī apņēmās, “izmantojot vides politikas programmas, [..] uzlabot visu iedzīvotāju piekļuvi drošam dzeramajam ūdenim” (23).
  Tas ir saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 1. un 2. pantu.
  Tas atbilst ANO 6. ilgtspējīgas attīstības mērķim un ar to saistītajam mērķrādītājam “visiem nodrošināt vispārēju un vienlīdzīgu piekļuvi drošam un cenas ziņā pieejamam dzeramajam ūdenim”. Vienlīdzīgas piekļuves jēdziens aptver dažnedažādus aspektus, piemēram, pieejamību (piem., ģeogrāfiski iemesli, infrastruktūras trūkums vai noteiktu sabiedrības daļu īpašā situācija), kvalitāti, pieņemamību un finansiālo pieejamību. Attiecībā uz ūdens finansiālo pieejamību jāpatur prātā, ka, nosakot

  neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. panta 4. punktu
  ūdens tarifus pēc
  minētajā
  direktīvā 2000/60/EK noteiktā

  paredzētā
  izmaksu atgūšanas principa, dalībvalstis var ņemt

  noteikt, ņemot
  vērā sabiedrības ekonomisko un sociālo apstākļu daudzveidību un tāpēc pieņemt sociālos tarifus vai veikt pasākumus to sabiedrības daļu aizsardzībai, kas ir nelabvēlīgā sociālekonomiskajā situācijā. Šī direktīva attiecas uz tiem ūdens piekļūstamības aspektiem, kas saistīti ar kvalitāti un pieejamību. Lai šos aspektus pienācīgi ņemtu vērā, reaģējot uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu, un lai palīdzētu īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra (24) 20. principu, kas nosaka, ka “Ikvienam ir tiesības uz piekļuvi labas kvalitātes pamatpakalpojumiem, tostarp ūdensapgādes .. pakalpojumiem”, dalībvalstīm būtu jānosaka pienākums
  jautājumu par
  ūdens piekļūstamības jautājumu

  finansiālu pieejamību
  risināt nacionālā līmenī, reizē tām
  līdz zināmai robežai
  dodot zināmu brīvību izvēlēties, tieši kādus pasākumus īstenot. To var panākt ar pasākumiem, kuru mērķis ir cita starpā uzlabot piekļuvi dzeramajam ūdenim itin visiem, piemēram, ar brīvi piekļūstamām

  nodrošināt, lai ūdens kvalitātes prasības nekļūtu stingrākas, ja tam nav pamata ar sabiedrības veselību saistītu apsvērumu dēļ, jo tā ūdens iedzīvotājiem kļūtu dārgāks, ierīkot
  brīvi
  piekļūstamas
  dzeramā ūdens strūklakām

  strūklakas
  pilsētās un popularizēt tā izmantošanu, aicinot dzeramo ūdeni bez maksas nodrošināt publiskā sektora ēkās, ēdināšanas iestādījumos
  , tirdzniecības un atpūtas centros, kā arī tranzīta un intensīvas gājēju plūsmas zonās, piemēram, dzelzceļa stacijās vai lidostās. Būtu jādod dalībvalstīm iespēja brīvi izvēlēties tām piemērotāko šādu instrumentu komplektu, ņemot vērā konkrēto situāciju attiecīgajā valstī
  . [Gr. 28] |
| --- | --- |

(17)

Komisija savā atbildē uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water 2014. gadā (22) dalībvalstis aicināja visiem iedzīvotājiem darīt pieejamu vismaz ūdens minimumu, kā ieteikusi PVO. Komisija arī apņēmās, “izmantojot vides politikas programmas, [..] uzlabot visu iedzīvotāju piekļuvi drošam dzeramajam ūdenim” (23).
  Tas ir saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 1. un 2. pantu.
  Tas atbilst ANO 6. ilgtspējīgas attīstības mērķim un ar to saistītajam mērķrādītājam “visiem nodrošināt vispārēju un vienlīdzīgu piekļuvi drošam un cenas ziņā pieejamam dzeramajam ūdenim”. Vienlīdzīgas piekļuves jēdziens aptver dažnedažādus aspektus, piemēram, pieejamību (piem., ģeogrāfiski iemesli, infrastruktūras trūkums vai noteiktu sabiedrības daļu īpašā situācija), kvalitāti, pieņemamību un finansiālo pieejamību. Attiecībā uz ūdens finansiālo pieejamību jāpatur prātā, ka, nosakot

  neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. panta 4. punktu
  ūdens tarifus pēc
  minētajā
  direktīvā 2000/60/EK noteiktā

  paredzētā
  izmaksu atgūšanas principa, dalībvalstis var ņemt

  noteikt, ņemot
  vērā sabiedrības ekonomisko un sociālo apstākļu daudzveidību un tāpēc pieņemt sociālos tarifus vai veikt pasākumus to sabiedrības daļu aizsardzībai, kas ir nelabvēlīgā sociālekonomiskajā situācijā. Šī direktīva attiecas uz tiem ūdens piekļūstamības aspektiem, kas saistīti ar kvalitāti un pieejamību. Lai šos aspektus pienācīgi ņemtu vērā, reaģējot uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu, un lai palīdzētu īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra (24) 20. principu, kas nosaka, ka “Ikvienam ir tiesības uz piekļuvi labas kvalitātes pamatpakalpojumiem, tostarp ūdensapgādes .. pakalpojumiem”, dalībvalstīm būtu jānosaka pienākums
  jautājumu par
  ūdens piekļūstamības jautājumu

  finansiālu pieejamību
  risināt nacionālā līmenī, reizē tām
  līdz zināmai robežai
  dodot zināmu brīvību izvēlēties, tieši kādus pasākumus īstenot. To var panākt ar pasākumiem, kuru mērķis ir cita starpā uzlabot piekļuvi dzeramajam ūdenim itin visiem, piemēram, ar brīvi piekļūstamām

  nodrošināt, lai ūdens kvalitātes prasības nekļūtu stingrākas, ja tam nav pamata ar sabiedrības veselību saistītu apsvērumu dēļ, jo tā ūdens iedzīvotājiem kļūtu dārgāks, ierīkot
  brīvi
  piekļūstamas
  dzeramā ūdens strūklakām

  strūklakas
  pilsētās un popularizēt tā izmantošanu, aicinot dzeramo ūdeni bez maksas nodrošināt publiskā sektora ēkās, ēdināšanas iestādījumos
  , tirdzniecības un atpūtas centros, kā arī tranzīta un intensīvas gājēju plūsmas zonās, piemēram, dzelzceļa stacijās vai lidostās. Būtu jādod dalībvalstīm iespēja brīvi izvēlēties tām piemērotāko šādu instrumentu komplektu, ņemot vērā konkrēto situāciju attiecīgajā valstī
  . [Gr. 28]

| (18) | Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water (25) atzīmēja, ka “dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība sabiedrības neaizsargāto grupu vajadzībām” (26). Mazākumkultūru, piem., romu, sinti,
  un

  Travellers,
  Kalé
  ,
  Gens du voyage

  utt. (neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki) īpašā situācija, it sevišķi tas, ka tiem nav piekļuves dzeramajam ūdenim, tika atzīta arī Komisijas ziņojumā par to, kā īsteno ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām (27) un Padomes Ieteikumā par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (28). Ņemot vērā šo vispārīgo kontekstu, ir lietderīgi, ka dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš neaizsargātām un marginalizētām grupām, veicot pasākumus, kas vajadzīgi, lai šīm grupām nodrošinātu piekļuvi ūdenim.
  Ievērojot Direktīvā 2000/60/EK noteikto izmaksu atgūšanas principu, dalībvalstīm būtu jāpanāk, ka neaizsargātām un marginalizētām grupām ir labāka piekļuve ūdenim, tomēr nepieļaujot, ka tas apdraud visiem finansiāli pieejama kvalitatīva ūdens piegādi.
  Neskarot dalībvalstu tiesības noteikt, kas šīs grupas ir, tām būtu jāietver vismaz bēgļi, nomadu kopienas, bezpajumtnieki un tādas mazākumkultūras kā romi, sinti,
  un

  Travellers,
  Kalé
  ,
  Gens du voyage

  utt., neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki. Piekļuves nodrošināšanas pasākumi, kuru izvēle tiek atstāta dalībvalstu ziņā, varētu ietvert, piemēram, alternatīvu piegādes sistēmu nodrošināšanu (individuālas attīrīšanas ierīces), ūdens nodrošināšanu ar autocisternām (kravas automobiļiem un cisternām) un vajadzīgās infrastruktūras nodrošināšanu apmetnēs.
  Ja par šo pienākumu izpildi ir atbildīgas vietējās publiskā sektora iestādes, dalībvalstīm būtu jāraugās, lai šādām iestādēm būtu pietiekami finanšu resursi un tehniskais un materiālais nodrošinājums, un būtu tām attiecīgi jāpalīdz, piemēram, sniedzot ekspertu atbalstu. Jo īpaši būtu jāraugās, lai neaizsargātu un marginalizētu grupu apgāde ar ūdeni neradītu vietējām publiskā sektora iestādēm nesamērīgas izmaksas. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water (25) atzīmēja, ka “dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība sabiedrības neaizsargāto grupu vajadzībām” (26). Mazākumkultūru, piem., romu, sinti,
  un

  Travellers,
  Kalé
  ,
  Gens du voyage

  utt. (neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki) īpašā situācija, it sevišķi tas, ka tiem nav piekļuves dzeramajam ūdenim, tika atzīta arī Komisijas ziņojumā par to, kā īsteno ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām (27) un Padomes Ieteikumā par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (28). Ņemot vērā šo vispārīgo kontekstu, ir lietderīgi, ka dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš neaizsargātām un marginalizētām grupām, veicot pasākumus, kas vajadzīgi, lai šīm grupām nodrošinātu piekļuvi ūdenim.
  Ievērojot Direktīvā 2000/60/EK noteikto izmaksu atgūšanas principu, dalībvalstīm būtu jāpanāk, ka neaizsargātām un marginalizētām grupām ir labāka piekļuve ūdenim, tomēr nepieļaujot, ka tas apdraud visiem finansiāli pieejama kvalitatīva ūdens piegādi.
  Neskarot dalībvalstu tiesības noteikt, kas šīs grupas ir, tām būtu jāietver vismaz bēgļi, nomadu kopienas, bezpajumtnieki un tādas mazākumkultūras kā romi, sinti,
  un

  Travellers,
  Kalé
  ,
  Gens du voyage

  utt., neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki. Piekļuves nodrošināšanas pasākumi, kuru izvēle tiek atstāta dalībvalstu ziņā, varētu ietvert, piemēram, alternatīvu piegādes sistēmu nodrošināšanu (individuālas attīrīšanas ierīces), ūdens nodrošināšanu ar autocisternām (kravas automobiļiem un cisternām) un vajadzīgās infrastruktūras nodrošināšanu apmetnēs.
  Ja par šo pienākumu izpildi ir atbildīgas vietējās publiskā sektora iestādes, dalībvalstīm būtu jāraugās, lai šādām iestādēm būtu pietiekami finanšu resursi un tehniskais un materiālais nodrošinājums, un būtu tām attiecīgi jāpalīdz, piemēram, sniedzot ekspertu atbalstu. Jo īpaši būtu jāraugās, lai neaizsargātu un marginalizētu grupu apgāde ar ūdeni neradītu vietējām publiskā sektora iestādēm nesamērīgas izmaksas. [Gr. 29]

| (19) | 7. vides rīcības programma līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (29) nosaka, ka sabiedrībai jābūt piekļuvei skaidrai vidiskajai informācijai nacionālā līmenī. Direktīva 98/83/EK paredzēja tikai pasīvu piekļūstamību, proti, dalībvalstīm bija tikai jānodrošina, ka informācija ir pieejama. Tāpēc šie noteikumi būtu jāaizstāj, lai nodrošinātu, ka ir viegli piekļūstama pienācīgi atjaunināta informācija,
  kas ir saprotama un noderīga patērētājiem,
  piem., vietnē, kuru aktīvi popularizē

  brošūrā
  ,
  vietnē vai viedlietotnē
  . Atjauninātajā informācijā
  būtu jāiekļauj

  jāietver ne vien monitoringa programmu rezultāti, bet arī cita informācija, kas sabiedrībai var šķist noderīga, piem., informācija par indikatoriem (dzelzs līmenis, cietība, minerālu līmenis utt.), kas bieži vien ietekmē patērētāju viedokli par ūdensvada ūdeni. Tāpēc Direktīvas 98/83/EK indikatorparametri, kas nesniedza ar veselību saistītu informāciju, būtu jāaizstāj ar tiešsaistē pieejamu informāciju par šiem parametriem.

  rezultāti
  ,
  kas ir iegūti
  ,
  veicot ūdens piegādātāju monitoringu attiecībā uz ūdens kvalitātes parametriem
  ,
  un informācija par I pielikuma Ba daļā uzskaitītajiem indikatorparametriem.
  Ļoti lielu ūdens piegādātāju gadījumā tiešsaistē būtu jāsniedz arī informācija par tādiem aspektiem kā energoefektivitāte, pārvaldība, vadība, izmaksu

  tarifu
  struktūra un veiktā apstrāde. Ir pamats pieņemt, ka labāka patērētāju informētība un lielāka caurredzamība

  Ar patērētāju labāku attiecīgās informācijas izpratni un lielāku pārredzamību būtu jāpanāk, ka
  palielinās iedzīvotāju
  uzticēšanās

  uzticību piegādātajam ūdenim. Paredzams,

  un arī ūdensapgādes pakalpojumiem un
  ka tas savukārt
  veicina

  veicinās ūdensvada ūdens
  kā dzeramā ūdens
  lietošanu, tādējādi mazinot

  jo tad, iespējams, vēl vairāk samazinātos plastmasas izmantošana un
  plastmasas atkritumu daudzumu un

  daudzums, kā arī
  siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī atstājot

  un tas atstātu
  labvēlīgu ietekmi uz klimata pārmaiņu mazināšanu un vidi kopumā. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(19)

7. vides rīcības programma līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (29) nosaka, ka sabiedrībai jābūt piekļuvei skaidrai vidiskajai informācijai nacionālā līmenī. Direktīva 98/83/EK paredzēja tikai pasīvu piekļūstamību, proti, dalībvalstīm bija tikai jānodrošina, ka informācija ir pieejama. Tāpēc šie noteikumi būtu jāaizstāj, lai nodrošinātu, ka ir viegli piekļūstama pienācīgi atjaunināta informācija,
  kas ir saprotama un noderīga patērētājiem,
  piem., vietnē, kuru aktīvi popularizē

  brošūrā
  ,
  vietnē vai viedlietotnē
  . Atjauninātajā informācijā
  būtu jāiekļauj

  jāietver ne vien monitoringa programmu rezultāti, bet arī cita informācija, kas sabiedrībai var šķist noderīga, piem., informācija par indikatoriem (dzelzs līmenis, cietība, minerālu līmenis utt.), kas bieži vien ietekmē patērētāju viedokli par ūdensvada ūdeni. Tāpēc Direktīvas 98/83/EK indikatorparametri, kas nesniedza ar veselību saistītu informāciju, būtu jāaizstāj ar tiešsaistē pieejamu informāciju par šiem parametriem.

  rezultāti
  ,
  kas ir iegūti
  ,
  veicot ūdens piegādātāju monitoringu attiecībā uz ūdens kvalitātes parametriem
  ,
  un informācija par I pielikuma Ba daļā uzskaitītajiem indikatorparametriem.
  Ļoti lielu ūdens piegādātāju gadījumā tiešsaistē būtu jāsniedz arī informācija par tādiem aspektiem kā energoefektivitāte, pārvaldība, vadība, izmaksu

  tarifu
  struktūra un veiktā apstrāde. Ir pamats pieņemt, ka labāka patērētāju informētība un lielāka caurredzamība

  Ar patērētāju labāku attiecīgās informācijas izpratni un lielāku pārredzamību būtu jāpanāk, ka
  palielinās iedzīvotāju
  uzticēšanās

  uzticību piegādātajam ūdenim. Paredzams,

  un arī ūdensapgādes pakalpojumiem un
  ka tas savukārt
  veicina

  veicinās ūdensvada ūdens
  kā dzeramā ūdens
  lietošanu, tādējādi mazinot

  jo tad, iespējams, vēl vairāk samazinātos plastmasas izmantošana un
  plastmasas atkritumu daudzumu un

  daudzums, kā arī
  siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī atstājot

  un tas atstātu
  labvēlīgu ietekmi uz klimata pārmaiņu mazināšanu un vidi kopumā. [Gr. 30]

| (20) | To pašu iemeslu dēļ un lai patērētāji labāk apzinātos ūdens patēriņa ietekmi, tiem vajadzētu
  viegli pieejamā veidā
  (piem., rēķinā vai viedlietotnē) saņemt informāciju par patērēto ūdens daudzumu,
  gadā
  ,
  patēriņa izmaiņām, salīdzinājumu ar vidējo patēriņu mājsaimniecībās (ja ūdens piegādātāja rīcībā ir šāda informācija),
  ūdens piegādātāja tarifa izmaksu struktūru (kurā ietvertas mainīgās

  kas ietver tā mainīgos
  un
  fiksētos komponentus

  fiksētās izmaksas), kā arī cenu par litru dzeramā ūdens, tādējādi dodot iespēju to salīdzināt ar pudelēs pildītā ūdens cenu. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(20)

To pašu iemeslu dēļ un lai patērētāji labāk apzinātos ūdens patēriņa ietekmi, tiem vajadzētu
  viegli pieejamā veidā
  (piem., rēķinā vai viedlietotnē) saņemt informāciju par patērēto ūdens daudzumu,
  gadā
  ,
  patēriņa izmaiņām, salīdzinājumu ar vidējo patēriņu mājsaimniecībās (ja ūdens piegādātāja rīcībā ir šāda informācija),
  ūdens piegādātāja tarifa izmaksu struktūru (kurā ietvertas mainīgās

  kas ietver tā mainīgos
  un
  fiksētos komponentus

  fiksētās izmaksas), kā arī cenu par litru dzeramā ūdens, tādējādi dodot iespēju to salīdzināt ar pudelēs pildītā ūdens cenu. [Gr. 31]

| (21) | Fundamentālie
  principi, kas jāņem vērā, nosakot ūdens tarifus,
  tarifu noteikšanas nolūkā
  ,
  neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. panta 4. punktu,
  proti, ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanas princips un princips, ka maksā piesārņotājs, ir izklāstīti
  minētajā
  direktīvā 2000/60/EK. Tomēr ne vienmēr tiek nodrošināta ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālā ilgtspēja, un dažkārt tas noved pie nepietiekamiem ieguldījumiem ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā. Monitoringam uzlabojoties, rodas aizvien skaidrāks priekšstats par noplūdēm, kuru

  noplūdes apjomu
  ,
  kuras
  cēlonis lielākoties ir nepietiekami ieguldījumi, un Savienības līmenī būtu jāsekmē ūdens zudumu samazināšana, lai uzlabotu ūdensapgādes infrastruktūras efektivitāti.
  Lai panāktu labāku šī jautājuma izpratni,
  saskaņā ar subsidiaritātes principu minētais jautājums būtu jārisina, palielinot caurredzamību un patērētāju informētību par noplūžu rādītājiem un par energoefektivitāti.
  attiecīgā informācija būtu pārredzamākā veidā jādara zināma patērētājiem. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(21)

Fundamentālie
  principi, kas jāņem vērā, nosakot ūdens tarifus,
  tarifu noteikšanas nolūkā
  ,
  neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. panta 4. punktu,
  proti, ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanas princips un princips, ka maksā piesārņotājs, ir izklāstīti
  minētajā
  direktīvā 2000/60/EK. Tomēr ne vienmēr tiek nodrošināta ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālā ilgtspēja, un dažkārt tas noved pie nepietiekamiem ieguldījumiem ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā. Monitoringam uzlabojoties, rodas aizvien skaidrāks priekšstats par noplūdēm, kuru

  noplūdes apjomu
  ,
  kuras
  cēlonis lielākoties ir nepietiekami ieguldījumi, un Savienības līmenī būtu jāsekmē ūdens zudumu samazināšana, lai uzlabotu ūdensapgādes infrastruktūras efektivitāti.
  Lai panāktu labāku šī jautājuma izpratni,
  saskaņā ar subsidiaritātes principu minētais jautājums būtu jārisina, palielinot caurredzamību un patērētāju informētību par noplūžu rādītājiem un par energoefektivitāti.
  attiecīgā informācija būtu pārredzamākā veidā jādara zināma patērētājiem. [Gr. 32]

| (22) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/4/EK (30) mērķis ir dalībvalstīs garantēt tiesības piekļūt vidiskajai informācijai saskaņā ar Orhūsas konvenciju. Tā ietver plašus pienākumus, kas saistīti gan ar vidiskās informācijas sniegšanu pēc pieprasījuma, gan tās aktīvu izplatīšanu. Arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/2/EK (31) darbības joma ir plaša: tā aptver telpiskās informācijas, arī dažādiem vides jautājumiem veltītu datu kopu, kopīgošanu. Ir svarīgi, lai šīs direktīvas noteikumi par piekļuvi informācijai un datu kopīgošanas kārtību minētās direktīvas papildinātu, nevis veidotu atsevišķu tiesisko regulējumu. Tādēļ šīs direktīvas noteikumiem par sabiedrībai sniedzamo informāciju un informāciju par īstenošanas monitoringu nebūtu jāskar Direktīva 2003/4/EK un 2007/2/EK. |
| --- | --- |

(22)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/4/EK (30) mērķis ir dalībvalstīs garantēt tiesības piekļūt vidiskajai informācijai saskaņā ar Orhūsas konvenciju. Tā ietver plašus pienākumus, kas saistīti gan ar vidiskās informācijas sniegšanu pēc pieprasījuma, gan tās aktīvu izplatīšanu. Arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/2/EK (31) darbības joma ir plaša: tā aptver telpiskās informācijas, arī dažādiem vides jautājumiem veltītu datu kopu, kopīgošanu. Ir svarīgi, lai šīs direktīvas noteikumi par piekļuvi informācijai un datu kopīgošanas kārtību minētās direktīvas papildinātu, nevis veidotu atsevišķu tiesisko regulējumu. Tādēļ šīs direktīvas noteikumiem par sabiedrībai sniedzamo informāciju un informāciju par īstenošanas monitoringu nebūtu jāskar Direktīva 2003/4/EK un 2007/2/EK.

| (23) | Direktīva 98/83/EK nenoteica ziņošanas pienākumu maziem ūdens piegādātājiem. Lai šo situāciju labotu un apmierinātu vajadzību pēc informācijas par īstenošanu un atbilstību, būtu jāievieš jauna sistēma, kas dalībvalstīm noteiktu pienākumu izveidot, pastāvīgi atjaunināt un Komisijai un Eiropas Vides aģentūrai darīt pieejamas datu kopas, kas satur tikai relevantus datus, piem., datus par parametru vērtību pārsniegšanu un noteiktas nozīmības incidentiem. Tam vajadzētu nodrošināt, ka administratīvais slogs visiem subjektiem aizvien paliek iespējami mazs. Lai nodrošinātu pienācīgu infrastruktūru sabiedrības piekļuvei informācijai, ziņošanai un datu kopīgošanai publiskās pārvaldes iestāžu starpā, dalībvalstīm datu specifikācijas būtu jābalsta uz Direktīvu 2007/2/EK un tās īstenošanas aktiem. |
| --- | --- |

(23)

Direktīva 98/83/EK nenoteica ziņošanas pienākumu maziem ūdens piegādātājiem. Lai šo situāciju labotu un apmierinātu vajadzību pēc informācijas par īstenošanu un atbilstību, būtu jāievieš jauna sistēma, kas dalībvalstīm noteiktu pienākumu izveidot, pastāvīgi atjaunināt un Komisijai un Eiropas Vides aģentūrai darīt pieejamas datu kopas, kas satur tikai relevantus datus, piem., datus par parametru vērtību pārsniegšanu un noteiktas nozīmības incidentiem. Tam vajadzētu nodrošināt, ka administratīvais slogs visiem subjektiem aizvien paliek iespējami mazs. Lai nodrošinātu pienācīgu infrastruktūru sabiedrības piekļuvei informācijai, ziņošanai un datu kopīgošanai publiskās pārvaldes iestāžu starpā, dalībvalstīm datu specifikācijas būtu jābalsta uz Direktīvu 2007/2/EK un tās īstenošanas aktiem.

| (24) | Dalībvalstu ziņotie dati ir vajadzīgi ne vien atbilstības pārbaudei, bet arī tam, lai Komisija varētu monitorēt un novērtēt regulējuma spēju sasniegt iecerētos mērķus; šo informāciju var izmantot turpmākos regulējuma izvērtējumos saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (32) 22. punktu. Šajā kontekstā ir vajadzīgi relevanti dati, kas palīdzēs labāk novērtēt direktīvas efektivitāti, rezultativitāti, relevantumu un ES pievienoto vērtību, tāpēc jānodrošina piemēroti ziņošanas mehānismi, ko varētu izmantot arī par indikatoriem turpmākās direktīvas izvērtēšanās. |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstu ziņotie dati ir vajadzīgi ne vien atbilstības pārbaudei, bet arī tam, lai Komisija varētu monitorēt un novērtēt regulējuma spēju sasniegt iecerētos mērķus; šo informāciju var izmantot turpmākos regulējuma izvērtējumos saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (32) 22. punktu. Šajā kontekstā ir vajadzīgi relevanti dati, kas palīdzēs labāk novērtēt direktīvas efektivitāti, rezultativitāti, relevantumu un ES pievienoto vērtību, tāpēc jānodrošina piemēroti ziņošanas mehānismi, ko varētu izmantot arī par indikatoriem turpmākās direktīvas izvērtēšanās.

| (25) | Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. punktu Komisijai šī direktīva noteiktā laikā pēc tās transponēšanas termiņa būtu jāizvērtē. Izvērtējuma pamatā būtu jāliek direktīvas īstenošanas laikā gūtā pieredze un savāktie dati, relevanti zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati un pieejamie PVO ieteikumi
  , kā arī attiecīgie zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati
  . [Gr. 34] |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. punktu Komisijai šī direktīva noteiktā laikā pēc tās transponēšanas termiņa būtu jāizvērtē. Izvērtējuma pamatā būtu jāliek direktīvas īstenošanas laikā gūtā pieredze un savāktie dati, relevanti zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati un pieejamie PVO ieteikumi
  , kā arī attiecīgie zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati
  . [Gr. 34]

| (26) | Šī direktīva respektē pamattiesības un principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Konkrētāk, šī direktīva tiecas atbalstīt principus, kas saistīti ar veselības aprūpi, piekļuvi vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, vides aizsardzību un patērētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(26)

Šī direktīva respektē pamattiesības un principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Konkrētāk, šī direktīva tiecas atbalstīt principus, kas saistīti ar veselības aprūpi, piekļuvi vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, vides aizsardzību un patērētāju aizsardzību.

| (27) | Kā daudzkārt atzinusi Tiesa, principā izslēgt iespēju, ka iesaistītās personas paļausies uz direktīvas noteiktu pienākumu, nebūtu savienojami ar Līguma 288. panta trešās daļas norādi, ka direktīvas uzliek saistības. Minētais apsvērums it sevišķi attiecas uz šādu direktīvu, kuras mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību no nelabvēlīgās ietekmes, ko varētu radīt dzeramā ūdens kontaminācija. Tāpēc saskaņā ar Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (33) ieinteresētajiem sabiedrības locekļiem vajadzētu būt iespējai vērsties tiesu iestādēs, lai tiktu labāk aizsargātas tiesības dzīvot veselībai un labklājībai piemērotā vidē. Turklāt, ja daudzi cilvēki ir “masveida kaitējuma situācijā” sakarā ar vienām un tām pašām nelikumīgajām darbībām, ar ko tiek pārkāptas ar šo direktīvu dotās tiesības, tiem vajadzētu būt iespējai izmantot kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus, ja dalībvalstis šādus mehānismus izveidojušas saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2013/396/ES (34). |
| --- | --- |

(27)

Kā daudzkārt atzinusi Tiesa, principā izslēgt iespēju, ka iesaistītās personas paļausies uz direktīvas noteiktu pienākumu, nebūtu savienojami ar Līguma 288. panta trešās daļas norādi, ka direktīvas uzliek saistības. Minētais apsvērums it sevišķi attiecas uz šādu direktīvu, kuras mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību no nelabvēlīgās ietekmes, ko varētu radīt dzeramā ūdens kontaminācija. Tāpēc saskaņā ar Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (33) ieinteresētajiem sabiedrības locekļiem vajadzētu būt iespējai vērsties tiesu iestādēs, lai tiktu labāk aizsargātas tiesības dzīvot veselībai un labklājībai piemērotā vidē. Turklāt, ja daudzi cilvēki ir “masveida kaitējuma situācijā” sakarā ar vienām un tām pašām nelikumīgajām darbībām, ar ko tiek pārkāptas ar šo direktīvu dotās tiesības, tiem vajadzētu būt iespējai izmantot kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus, ja dalībvalstis šādus mehānismus izveidojušas saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2013/396/ES (34).

| (28) | Lai šo direktīvu varētu pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai vai precizēt apdraudējumu un vietējās sadales risku novērtējumu vajadzībām veicamā monitoringa prasības, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu Komisijai jādeleģē tiesības grozīt šīs direktīvas I līdz IV pielikumu
  un īstenot pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai ieviestu 10.a pantā minētās izmaiņas
  . Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. Turklāt Direktīvas 98/83/EK I pielikuma C daļas 10. piezīmē noteiktās pilnvaras noteikt radioaktīvu vielu monitoringa biežumu un monitoringa metodes ir novecojušas sakarā ar Padomes Direktīvas 2013/51/Euratom (35) pieņemšanu, tāpēc tās būtu jāsvītro. Direktīvas 98/83/EK III pielikuma A daļas otrajā daļā noteiktās direktīvas grozīšanas pilnvaras vairs nav vajadzīgas un būtu jāsvītro. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(28)

Lai šo direktīvu varētu pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai vai precizēt apdraudējumu un vietējās sadales risku novērtējumu vajadzībām veicamā monitoringa prasības, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu Komisijai jādeleģē tiesības grozīt šīs direktīvas I līdz IV pielikumu
  un īstenot pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai ieviestu 10.a pantā minētās izmaiņas
  . Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. Turklāt Direktīvas 98/83/EK I pielikuma C daļas 10. piezīmē noteiktās pilnvaras noteikt radioaktīvu vielu monitoringa biežumu un monitoringa metodes ir novecojušas sakarā ar Padomes Direktīvas 2013/51/Euratom (35) pieņemšanu, tāpēc tās būtu jāsvītro. Direktīvas 98/83/EK III pielikuma A daļas otrajā daļā noteiktās direktīvas grozīšanas pilnvaras vairs nav vajadzīgas un būtu jāsvītro. [Gr. 35]

| (29) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt, kādā formātā un kārtībā sniedzama visām apgādātajām personām paredzētā informācija par dzeramo ūdeni, kā arī tas, kādā formātā un kārtībā sniedzama direktīvas īstenošanai veltītā informācija, kas jāsniedz dalībvalstīm un jāapkopo Eiropas Vides aģentūrai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (36). |
| --- | --- |

(29)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt, kādā formātā un kārtībā sniedzama visām apgādātajām personām paredzētā informācija par dzeramo ūdeni, kā arī tas, kādā formātā un kārtībā sniedzama direktīvas īstenošanai veltītā informācija, kas jāsniedz dalībvalstīm un jāapkopo Eiropas Vides aģentūrai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (36).

| (30) | Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/99/EK (37), dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par sodiem par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem un jānodrošina to piemērošana. Sodiem vajadzētu būt efektīviem, samērīgiem un atturošiem. |
| --- | --- |

(30)

Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/99/EK (37), dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par sodiem par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem un jānodrošina to piemērošana. Sodiem vajadzētu būt efektīviem, samērīgiem un atturošiem.

| (31) | Direktīva 2013/51/Euratom nosaka konkrētu kārtību, kādā monitorēt radioaktīvās vielas dzeramajā ūdenī. Tāpēc ar šo direktīvu nebūtu jānosaka radioaktivitātes parametru vērtības. |
| --- | --- |

(31)

Direktīva 2013/51/Euratom nosaka konkrētu kārtību, kādā monitorēt radioaktīvās vielas dzeramajā ūdenī. Tāpēc ar šo direktīvu nebūtu jānosaka radioaktivitātes parametru vērtības.

| (32) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, aizsargāt cilvēka veselību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, aizsargāt cilvēka veselību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (33) | Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos jāattiecina uz tiem noteikumiem, kuri būtiski grozīti salīdzinājumā ar iepriekšējām direktīvām. Pienākums transponēt nemainītos noteikumus izriet no iepriekšējām direktīvām. |
| --- | --- |

(33)

Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos jāattiecina uz tiem noteikumiem, kuri būtiski grozīti salīdzinājumā ar iepriekšējām direktīvām. Pienākums transponēt nemainītos noteikumus izriet no iepriekšējām direktīvām.

| (34) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem V pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, |
| --- | --- |

(34)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem V pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Mērķis

1.   Šī direktīva attiecas uz dzeramā ūdens kvalitāti
  , kas ir paredzēts visiem Savienībā
  . [Gr. 36]

2.   Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību no jebkādas nelabvēlīgas dzeramā ūdens kontaminācijas ietekmes, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs
  , un nodrošināt vispārēju piekļuvi dzeramajam ūdenim. [Gr. 163, 189, 207 un 215]

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| 1. | “dzeramais ūdens” ir viss ūdens dabiskajā stāvoklī vai pēc apstrādes, kas domāts dzeršanai, ēdiena gatavošanai, pārtikas sagatavošanai vai ražošanai vai citām mājsaimnieciskām 
  pārtikas vai mājsaimniecības
  vajadzībām gan publiskos, gan privātos objektos, v
  tostarp pārtikas uzņēmumos,
  neatkarīgi no tā izcelsmes un no tā, vai to piegādā pa sadales tīklu, piegādā ar autocisternām vai — avota ūdens gadījumā — pilda pudelēs
  vai citos traukos
  ; [Gr. 38] |
| --- | --- |

1.

“dzeramais ūdens” ir viss ūdens dabiskajā stāvoklī vai pēc apstrādes, kas domāts dzeršanai, ēdiena gatavošanai, pārtikas sagatavošanai vai ražošanai vai citām mājsaimnieciskām 
  pārtikas vai mājsaimniecības
  vajadzībām gan publiskos, gan privātos objektos, v
  tostarp pārtikas uzņēmumos,
  neatkarīgi no tā izcelsmes un no tā, vai to piegādā pa sadales tīklu, piegādā ar autocisternām vai — avota ūdens gadījumā — pilda pudelēs
  vai citos traukos
  ; [Gr. 38]

| 2. | “vietējās sadales sistēmas” ir cauruļvadi, savienojumi un ietaises, kas ir ierīkoti starp publiskos un privātos objektos uzstādītiem ūdens krāniem, kurus parasti izmanto par dzeramā ūdens krāniem, un sadales tīklu, bet tikai tad, ja par tiem nav atbildīgs ūdens piegādātājs ūdens piegādātāja statusā saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem; [Gr. 39 neattiecas uz visām valodām] |
| --- | --- |

2.

“vietējās sadales sistēmas” ir cauruļvadi, savienojumi un ietaises, kas ir ierīkoti starp publiskos un privātos objektos uzstādītiem ūdens krāniem, kurus parasti izmanto par dzeramā ūdens krāniem, un sadales tīklu, bet tikai tad, ja par tiem nav atbildīgs ūdens piegādātājs ūdens piegādātāja statusā saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem; [Gr. 39 neattiecas uz visām valodām]

| 3. | “ūdens piegādātājs” ir subjekts

  juridiska persona
  , kas dienā vidēji piegādā vismaz 10 m3 dzeramā ūdens; [Gr. 40] |
| --- | --- |

3.

“ūdens piegādātājs” ir subjekts

  juridiska persona
  , kas dienā vidēji piegādā vismaz 10 m3 dzeramā ūdens; [Gr. 40]

| 3.a | “ļoti mazs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā mazāk kā 50 m3 ūdens vai apkalpo mazāk kā 250 cilvēkus; [Gr. 41] |
| --- | --- |

3.a

“ļoti mazs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā mazāk kā 50 m3 ūdens vai apkalpo mazāk kā 250 cilvēkus; [Gr. 41]

| 4. | “mazs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā mazāk kā
  500 m3 ūdens vai apkalpo mazāk nekā 5 000 
  kā 2 500
  cilvēku; [Gr. 42] |
| --- | --- |

4.

“mazs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā mazāk kā
  500 m3 ūdens vai apkalpo mazāk nekā 5 000 
  kā 2 500
  cilvēku; [Gr. 42]

| 4.a | “vidējs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 500 m3 ūdens vai apkalpo vismaz 2 500 cilvēku; [Gr. 43] |
| --- | --- |

4.a

“vidējs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 500 m3 ūdens vai apkalpo vismaz 2 500 cilvēku; [Gr. 43]

| 5. | “liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 5005 000 m3 ūdens vai apkalpo vismaz 5 000
  25 000
  cilvēku; [Gr. 44] |
| --- | --- |

5.

“liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 5005 000 m3 ūdens vai apkalpo vismaz 5 000
  25 000
  cilvēku; [Gr. 44]

| 6. | “ļoti liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 5 000 
  20 000
   m3 ūdens vai apkalpo vismaz 50 000 
  100 000
   cilvēku; [Gr. 45] |
| --- | --- |

6.

“ļoti liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 5 000 
  20 000
   m3 ūdens vai apkalpo vismaz 50 000 
  100 000
   cilvēku; [Gr. 45]

| 7. | “prioritāri objekti” ir lieli
  , bet ne mājsaimniecības
  objekti, kuros ar ūdeni saistītiem riskiem potenciāli tiktu pakļauti daudzi lietotāji

  cilvēki, jo īpaši neaizsargātas personas, un šādi objekti ir
  , piem., slimnīcas, veselības aprūpes iestādes
  , pansionāti, skolas, augstskolas un citas mācību iestādes, bērnu silītes un bērnudārzi, sporta, atpūtas, brīvā laika pavadīšanas un izstāžu objekti
  , ēkas, kurās var apmesties, brīvības atņemšanas iestādes un kempingi, un kurus identificē dalībvalstis; [Gr. 46] |
| --- | --- |

7.

“prioritāri objekti” ir lieli
  , bet ne mājsaimniecības
  objekti, kuros ar ūdeni saistītiem riskiem potenciāli tiktu pakļauti daudzi lietotāji

  cilvēki, jo īpaši neaizsargātas personas, un šādi objekti ir
  , piem., slimnīcas, veselības aprūpes iestādes
  , pansionāti, skolas, augstskolas un citas mācību iestādes, bērnu silītes un bērnudārzi, sporta, atpūtas, brīvā laika pavadīšanas un izstāžu objekti
  , ēkas, kurās var apmesties, brīvības atņemšanas iestādes un kempingi, un kurus identificē dalībvalstis; [Gr. 46]

| 8. | “neaizsargātas un marginalizētas grupas” ir cilvēki, kuri diskriminācijas dēļ vai tāpēc, ka tiem trūkst iespēju izmantot tiesības, resursus vai iespējas, ir izolēti no sabiedrības un salīdzinājumā ar pārējo sabiedrību lielākā mērā pakļauti riskiem, kas saistīti ar veselību, drošību, izglītības trūkumu, kaitīgām praksēm, vai citiem riskiem; |
| --- | --- |

8.

“neaizsargātas un marginalizētas grupas” ir cilvēki, kuri diskriminācijas dēļ vai tāpēc, ka tiem trūkst iespēju izmantot tiesības, resursus vai iespējas, ir izolēti no sabiedrības un salīdzinājumā ar pārējo sabiedrību lielākā mērā pakļauti riskiem, kas saistīti ar veselību, drošību, izglītības trūkumu, kaitīgām praksēm, vai citiem riskiem;

| 8.a | “pārtikas uzņēmums” ir pārtikas uzņēmums, kā tas definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 2. punktā. [Gr. 47] |
| --- | --- |

8.a

“pārtikas uzņēmums” ir pārtikas uzņēmums, kā tas definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 2. punktā. [Gr. 47]

3. pants

Atbrīvojumi

1.   Šī direktīva neattiecas uz:

| a) | dabīgiem minerālūdeņiem, ko par tādiem atzīst Direktīvā 2009/54/EK minētā atbildīgā iestāde; |
| --- | --- |

a)

dabīgiem minerālūdeņiem, ko par tādiem atzīst Direktīvā 2009/54/EK minētā atbildīgā iestāde;

| b) | ūdeņiem, kas ir zāles Direktīvas 2001/83/EK nozīmē. |
| --- | --- |

b)

ūdeņiem, kas ir zāles Direktīvas 2001/83/EK nozīmē.

1.a
     
  Uz ūdeni, ko izmanto pārtikas uzņēmumos cilvēka uzturam paredzētu produktu vai vielu ražošanai, apstrādei, uzglabāšanai vai tirgvedībai, attiecas tikai šīs direktīvas 4., 5., 6. un 11. pants. Tomēr nevienu no šīs direktīvas pantiem nepiemēro, ja pārtikas uzņēmuma operators var kompetentajām valsts iestādēm pieņemamā veidā uzskatāmi apliecināt, ka ūdens, kuru tas izmanto, neietekmē uzņēmuma darbības rezultātā iegūtos produktus vai vielas higiēnas ziņā un ka attiecīgie produkti un vielas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004
   (38)

  prasībām. [Gr. 48]

1.b
     
  Dzeramā ūdens ražotāju, kura ūdens pildīts pudelēs vai citos traukos, neuzskata par ūdens piegādātāju.

Uz pudelēs vai citos traukos pildītu dzeramo ūdeni šīs direktīvas noteikumi attiecas vien tiktāl, cik to izpildi nenodrošina ar citiem Savienības tiesību aktiem uzliktie pienākumi. [Gr. 49]

1.c
     
  Uz jūras kuģiem, kas atsāļo ūdeni, pārvadā pasažierus un pilda ūdens piegādātāja funkciju, attiecas tikai šīs direktīvas 1. līdz 7. pants un 9. līdz 12. pants un tās pielikumi. [Gr. 50]

2.   Dalībvalstis atbrīvojumu no šīs direktīvas noteikumiem var attiecināt uz:

| a) | ūdeni, kas paredzēts vienīgi tādiem mērķiem, attiecībā uz kuriem kompetentās iestādes ir pārliecinājušās, ka ūdens kvalitāte ne tieši, ne netieši nekādi neiespaido attiecīgo patērētāju veselību; |
| --- | --- |

a)

ūdeni, kas paredzēts vienīgi tādiem mērķiem, attiecībā uz kuriem kompetentās iestādes ir pārliecinājušās, ka ūdens kvalitāte ne tieši, ne netieši nekādi neiespaido attiecīgo patērētāju veselību;

| b) | dzeramo ūdeni no atsevišķa piegādes objekta, kas piegādā vidēji mazāk par 10 m3 dienā vai apgādā mazāk par 50 personām, ja vien ūdens piegāde nenotiek komerciālas vai sabiedriskas darbības ietvaros . |
| --- | --- |

b)

dzeramo ūdeni no atsevišķa piegādes objekta, kas piegādā vidēji mazāk par 10 m3 dienā vai apgādā mazāk par 50 personām, ja vien ūdens piegāde nenotiek komerciālas vai sabiedriskas darbības ietvaros .

3.   Dalībvalstis, kas izmanto 2. punkta b) apakšpunktā minētos atbrīvojumus, nodrošina, ka attiecīgie iedzīvotāji ir informēti par to un par ikvienu pasākumu, ko var veikt, lai aizsargātu cilvēka veselību no nelabvēlīgās ietekmes, kuru rada dzeramā ūdens kontaminācija . Turklāt, ja šāda ūdens kvalitāte acīmredzami rada briesmas cilvēka veselībai, attiecīgajiem iedzīvotājiem par to nekavējoties jāsaņem piemērots padoms.

4. pants

Vispārīgi pienākumi

1.   Neskarot pienākumus, ko dalībvalstīm nosaka citi Savienības noteikumi, tās veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka dzeramais ūdens ir pilnvērtīgs un tīrs. Šīs direktīvas minimālo prasību izpildei dzeramais ūdens uzskatāms par pilnvērtīgu un tīru, ja tas atbilst visiem šiem nosacījumiem:

| a) | tajā nav nekādu mikroorganismu un parazītu un nekādu vielu, kas noteiktā skaitā vai koncentrācijā potenciāli var apdraudēt cilvēka veselību; |
| --- | --- |

a)

tajā nav nekādu mikroorganismu un parazītu un nekādu vielu, kas noteiktā skaitā vai koncentrācijā potenciāli var apdraudēt cilvēka veselību;

| b) | tas atbilst minimālajām prasībām, kas noteiktas I pielikuma A un B daļā; |
| --- | --- |

b)

tas atbilst minimālajām prasībām, kas noteiktas I pielikuma A un B daļā;

| c) | dalībvalstis ir veikušas visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību 
  prasībām, kuras noteiktas










  i) | šīs direktīvas 5

  4
  . līdz 12. panta prasībām

  pantā attiecībā uz dzeramā ūdens piegādi, kas tiešajiem patērētājiem nodrošināta no sadales tīkla vai ar autocisternām; |
| --- | --- | --- |

c)

dalībvalstis ir veikušas visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību 
  prasībām, kuras noteiktas

i)

šīs direktīvas 5

  4
  . līdz 12. panta prasībām

  pantā attiecībā uz dzeramā ūdens piegādi, kas tiešajiem patērētājiem nodrošināta no sadales tīkla vai ar autocisternām;

| ii) | šīs direktīvas 4., 5. un 6. pantā un 11. panta 4. punktā attiecībā uz pārtikas uzņēmumā pudelēs vai citos traukos pildītu dzeramo ūdeni; |
| --- | --- |

ii)

šīs direktīvas 4., 5. un 6. pantā un 11. panta 4. punktā attiecībā uz pārtikas uzņēmumā pudelēs vai citos traukos pildītu dzeramo ūdeni;

| iii) | šīs direktīvas 4., 5., 6. un 11. pantā attiecībā uz dzeramo ūdeni, kas ražots un patērēts pārtikas uzņēmumā pārtikas ražošanai, apstrādei un izplatīšanai. [Gr. 51] |
| --- | --- |

iii)

šīs direktīvas 4., 5., 6. un 11. pantā attiecībā uz dzeramo ūdeni, kas ražots un patērēts pārtikas uzņēmumā pārtikas ražošanai, apstrādei un izplatīšanai. [Gr. 51]

2.   Dalībvalstis gādā par to, lai pasākumi, kas veikti, piemērojot

  veicot pasākumus
  ,
  ar ko piemēro
  šo direktīvu,
  būtu pilnībā ievērots piesardzības princips un lai tie
  nekādos apstākļos ne tieši, ne netieši nepieļautu dzeramā ūdens pašreizējās kvalitātes pasliktināšanos vai piesārņojuma palielināšanos ūdeņos, ko izmanto dzeramā ūdens ražošanai. [Gr. 52]

2.a
     
  Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes novērtē ūdens noplūdes apjomu savas valsts teritorijā, novērtējot arī iespējamos uzlabojumus, ar ko varētu panākt ūdens noplūdes samazināšanos dzeramā ūdens sektorā. Šādu novērtējumu veic, ņemot vērā relevantus sabiedrības veselības, vides, tehniskos un ekonomiskos aspektus. Dalībvalstis līdz 2022. gada 31. decembrim pieņem nacionālos mērķrādītājus noplūdes apjoma samazināšanai, kas ūdens piegādātājiem valsts teritorijā līdz 2030. gada 31. decembrim ir jāsasniedz. Dalībvalstis var piedāvāt noderīgus stimulus, lai panāktu, ka ūdens piegādātāji valsts teritorijā nacionālos mērķrādītājus sasniedz. [Gr. 53]

2.b
     
  Ja kompetentā iestāde, kas atbildīga par dzeramā ūdens ražošanu un sadali, visu vai dažu ūdens ražošanas vai piegādes darbību pārvaldību deleģē ūdens piegādātājam, tad kompetentās iestādes un ūdens piegādātāja līgumā tiek konkrēti norādīts, kādi ir katras puses pienākumi saskaņā ar šo direktīvu. [Gr. 54]

5. pants

Kvalitātes standarti

1.   Dalībvalstis nosaka vērtības I pielikumā noteiktajiem parametriem, kas piemērojami dzeramajam ūdenim , un šīs vērtības nav mazāk stingras kā pielikumā noteiktās vērtības . [Gr. 55]

1.a
     
  Saskaņā ar 1. punktu noteiktās vērtības nav mazāk stingras kā I pielikuma A, B un Ba daļā noteiktās vērtības. Direktīvas I pielikuma Ba daļā minēto parametru vērtības nosaka tikai monitoringa vajadzībām un lai nodrošinātu 12. pantā noteikto prasību izpildi. [Gr. 56]

2.   Dalībvalsts nosaka vērtības papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā, ja tas ir nepieciešams cilvēka veselības aizsardzībai valsts teritorijā vai tās daļā. Noteiktā vērtība atbilst vismaz 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

Dalībvalstis veic visus pasākumus, kuri vajadzīgi, lai nepieļautu, ka apstrādes līdzekļi, materiāli un dezinficēšanas procedūras, ko dezinfekcijai izmanto ūdensapgādes sistēmās, nelabvēlīgi ietekmē dzeramā ūdens kvalitāti. Dzeramā ūdens kontaminācija šādu līdzekļu, materiālu un procedūru izmantošanas rezultātā ir samazināta līdz minimumam, tomēr nemazinot dezinfekcijas efektivitāti. [Gr. 57]

6. pants

Atbilstības vieta

1.   Atbilstību I pielikuma A un, B 
  un C
   daļā norādīto parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, nodrošina: [Gr. 58]

| a) | ja ūdeni piegādā no sadales tīkla — tajā vietā objektā vai iestādē, kurā tas pienāk pa krāniem, ko parasti izmanto par dzeramā ūdens krāniem; |
| --- | --- |

a)

ja ūdeni piegādā no sadales tīkla — tajā vietā objektā vai iestādē, kurā tas pienāk pa krāniem, ko parasti izmanto par dzeramā ūdens krāniem;

| b) | ja ūdens tiek piegādāts ar autocisternu — tajā vietā, kurā tas izplūst no autocisternas; |
| --- | --- |

b)

ja ūdens tiek piegādāts ar autocisternu — tajā vietā, kurā tas izplūst no autocisternas;

| c) | ja
  dzeramais
  ūdens ir avota ūdens ūdens
  tiek pildīts pudelēs vai citos traukos
   — tajā vietā, kur ūdeni iepilda pudelēs
  vai citos traukos; [Gr. 59 . |
| --- | --- |

c)

ja
  dzeramais
  ūdens ir avota ūdens ūdens
  tiek pildīts pudelēs vai citos traukos
   — tajā vietā, kur ūdeni iepilda pudelēs
  vai citos traukos; [Gr. 59 .

| ca) | ja tas ir ūdens, ko izmanto pārtikas uzņēmumā un ko piegādā ūdens piegādātājs — tajā vietā, kur ūdens tiek piegādāts pārtikas uzņēmumam. [Gr. 60] |
| --- | --- |

ca)

ja tas ir ūdens, ko izmanto pārtikas uzņēmumā un ko piegādā ūdens piegādātājs — tajā vietā, kur ūdens tiek piegādāts pārtikas uzņēmumam. [Gr. 60]

1.a
     
  Ja tas ir ūdens, uz kuru attiecas pirmās daļas a) punkts, tad uzskata, ka dalībvalstis savus pienākumus saskaņā ar šo pantu ir izpildījušas, ja var konstatēt, ka iemesls, kādēļ nav ievēroti 5. pantā noteiktie parametri, ir saistīts ar privātu sadales sistēmu vai tās uzturēšanu, bet prioritāro objektu gadījumā šis nosacījums nav spēkā. [Gr. 61]

7. pants

Riska izvērtēšanā balstīta pieeja ūdens drošumam

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uz dzeramā ūdens piegādi, apstrādi un sadali attiecina riska izvērtēšanā balstītu pieeju, ko veido šādi elementi:

| a) | dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu
  vai ūdensobjektu daļu
  apdraudējumu novērtējums
  , ko veic dalībvalstis
  saskaņā ar 8. pantu; [Gr. 62] |
| --- | --- |

a)

dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu
  vai ūdensobjektu daļu
  apdraudējumu novērtējums
  , ko veic dalībvalstis
  saskaņā ar 8. pantu; [Gr. 62]

| b) | ūdens piegādātāju
  katrā ūdensapgādes sistēmā
  veikts piegādes risku novērtējums nolūkā monitorēt piegādātā ūdens kvalitāti

  kvalitātes aizsardzības un monitoringa nolūkā
  saskaņā ar 9. pantu un II pielikuma C daļu; [Gr. 63] |
| --- | --- |

b)

ūdens piegādātāju
  katrā ūdensapgādes sistēmā
  veikts piegādes risku novērtējums nolūkā monitorēt piegādātā ūdens kvalitāti

  kvalitātes aizsardzības un monitoringa nolūkā
  saskaņā ar 9. pantu un II pielikuma C daļu; [Gr. 63]

| c) | vietējās sadales risku novērtējums saskaņā ar 10. pantu. |
| --- | --- |

c)

vietējās sadales risku novērtējums saskaņā ar 10. pantu.

1.a
     
  Dalībvalstis var pielāgot riska izvērtēšanā balstītās pieejas īstenošanu, tomēr nepieļaujot, ka tas apdraud šīs direktīvas mērķi attiecībā uz dzeramā ūdens kvalitāti un patērētāju veselību, un darīt to tad, ja ir īpašas grūtības ģeogrāfisku apstākļu dēļ, piemēram, attālums līdz ūdens piegādes zonai vai iespējas tai piekļūt. [Gr. 64]

1.b
     
  Dalībvalstis nodrošina pienākumu skaidru un atbilstošu sadalījumu starp ieinteresētajām personām — kā dalībvalstis tās ir definējušas, — saistībā ar riska izvērtēšanā balstītās pieejas īstenošanu attiecībā uz ūdensobjektiem, kurus izmanto dzeramā ūdens ieguvei, un attiecībā uz vietējās sadales sistēmām. Attiecīgie pienākumi ir sadalīti, ievērojot dalībvalstu valsts iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu. [Gr. 65]

2.   Apdraudējumu novērtējumus sagatavo līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos pārskata reizi 3 gados
  , ņemot vērā Direktīvas 2000/60/EK 7. pantā dalībvalstīm noteikto prasību identificēt ūdensobjektus,
  un
  tos
  vajadzības gadījumā atjaunina. [Gr. 66]

3.   Piegādes risku novērtējumus ļoti lielie ūdens piegādātāji un lielie ūdens piegādātāji sagatavo līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa] un mazie ūdens piegādātāji līdz [6 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos regulāri pārskata ne retāk kā reizi 6 gados un vajadzības gadījumā atjaunina. [Gr. 67]

3.a
     
  Ievērojot šīs direktīvas 8. un 9. pantu, dalībvalstis veic vajadzīgos korektīvos pasākumus saskaņā ar pasākumu programmām un upju baseinu apsaimniekošanas plāniem, uz ko ir norādīts attiecīgi Direktīvas 2000/60/EK 11. un 13. pantā. [Gr. 68]

4.   Vietējās sadales risku novērtējumu sagatavo

  10. panta 1. punktā minētajos objektos veic
  līdz līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos pārskata reizi 3 gados un vajadzības gadījumā atjaunina. [Gr. 69]

8. pants

Dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu apdraudējumu novērtējums
  , monitorings un pārvaldība

  s
  [Gr. 70]

1.   Neskarot Direktīvas

  Direktīvu
  2000/60/EK 6. un 7

  , jo īpaši tās 4
  .
  līdz 8
  . pantu, dalībvalstis
  sadarbībā ar savām kompetentajām ūdensapgādes iestādēm
  nodrošina, ka tiek sagatavots apdraudējumu novērtējums par dzeramā ūdens ieguvei izmantotiem ūdensobjektiem, no kā dienā vidēji iegūst vairāk nekā 10 m3 ūdens. Apdraudējumu novērtējumā iekļauj šādus elementus: [Gr. 71]

| a) | visu to ūdens ieguves punktu identificēšana un ģeoreferencēšana, kas atrodas apdraudējumu novērtējuma aptvertajos ūdensobjektos
  vai ūdensobjektu daļās. Tā kā šie varētu būt sensitīvi dati, jo īpaši sabiedrības veselības aizsardzības kontekstā, dalībvalstis nodrošina, ka šādi dati ir aizsargāti un paziņoti tikai attiecīgajām iestādēm
  ; [Gr. 72] |
| --- | --- |

a)

visu to ūdens ieguves punktu identificēšana un ģeoreferencēšana, kas atrodas apdraudējumu novērtējuma aptvertajos ūdensobjektos
  vai ūdensobjektu daļās. Tā kā šie varētu būt sensitīvi dati, jo īpaši sabiedrības veselības aizsardzības kontekstā, dalībvalstis nodrošina, ka šādi dati ir aizsargāti un paziņoti tikai attiecīgajām iestādēm
  ; [Gr. 72]

| b) | aizsargjoslu kartēšana, ja šādas joslas izveidotas ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 3. punktu, un minētās direktīvas 6. pantā minēto aizsargāto apgabalu kartēšana; [Gr. 73] |
| --- | --- |

b)

aizsargjoslu kartēšana, ja šādas joslas izveidotas ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 3. punktu, un minētās direktīvas 6. pantā minēto aizsargāto apgabalu kartēšana; [Gr. 73]

| c) | to apdraudējumu un iespējamo piesārņojuma avotu identificēšana, kuri varētu ietekmēt apdraudējumu novērtējuma aptvertos ūdensobjektus.
  Šādas izpētes un piesārņojuma avotu identificēšanas līdzekļi tiek regulāri atjaunināti, lai varētu konstatēt jaunas vielas, kas saistītas ar mikroplastmasu, jo īpaši PFAS.
  Dalībvalstis tam var izmantot saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu sagatavoto cilvēka darbības ietekmes pārskatu un saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu savākto informāciju par būtiskiem noslogojumiem; [Gr. 216] |
| --- | --- |

c)

to apdraudējumu un iespējamo piesārņojuma avotu identificēšana, kuri varētu ietekmēt apdraudējumu novērtējuma aptvertos ūdensobjektus.
  Šādas izpētes un piesārņojuma avotu identificēšanas līdzekļi tiek regulāri atjaunināti, lai varētu konstatēt jaunas vielas, kas saistītas ar mikroplastmasu, jo īpaši PFAS.
  Dalībvalstis tam var izmantot saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu sagatavoto cilvēka darbības ietekmes pārskatu un saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu savākto informāciju par būtiskiem noslogojumiem; [Gr. 216]

| d) | apdraudējumu novērtējuma aptverto ūdensobjektu
  vai ūdensobjektu daļu
  regulārs monitorings attiecībā uz
  ūdensapgādei
  relevantiem piesārņotājiem
  , kurus izvēlas
  no šādiem sarakstiem: [Gr. 75]







  i) | šīs direktīvas I pielikuma A un B daļā uzskaitītie parametri; |
| --- | --- | --- |

d)

apdraudējumu novērtējuma aptverto ūdensobjektu
  vai ūdensobjektu daļu
  regulārs monitorings attiecībā uz
  ūdensapgādei
  relevantiem piesārņotājiem
  , kurus izvēlas
  no šādiem sarakstiem: [Gr. 75]

i)

šīs direktīvas I pielikuma A un B daļā uzskaitītie parametri;

| ii) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/118/EK (39) I pielikumā uzskaitītie pazemes ūdeņu piesārņotāji [“gruntsūdeņus piesārņojošas vielas”] un piesārņotāji un piesārņojuma indikatori, kam dalībvalstis noteikušas robežvērtības saskaņā ar minētās direktīvas II pielikumu; |
| --- | --- |

ii)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/118/EK (39) I pielikumā uzskaitītie pazemes ūdeņu piesārņotāji [“gruntsūdeņus piesārņojošas vielas”] un piesārņotāji un piesārņojuma indikatori, kam dalībvalstis noteikušas robežvērtības saskaņā ar minētās direktīvas II pielikumu;

| iii) | prioritāras vielas un daži citi piesārņotāji, kas uzskaitīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/105/EK (40) I pielikumā; |
| --- | --- |

iii)

prioritāras vielas un daži citi piesārņotāji, kas uzskaitīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/105/EK (40) I pielikumā;

| iv) | I pielikuma Ca daļā tikai monitoringa vajadzībām noteiktie parametri vai
  citi relevanti piesārņotāji, piem., mikroplastmasa 
  — ja vien ir pieņemta metodika mikroplastmasas mērījumiem, kā norādīts 11. panta 5.b punktā —
  , vai upju baseiniem specifiski piesārņotāji, ko dalībvalstis noteikušas, balstoties uz cilvēka darbības ietekmes pārskatu, kurš sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu, un informāciju par būtiskiem noslogojumiem, kura savākta saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu. [Gr. 76] |
| --- | --- |

iv)

I pielikuma Ca daļā tikai monitoringa vajadzībām noteiktie parametri vai
  citi relevanti piesārņotāji, piem., mikroplastmasa 
  — ja vien ir pieņemta metodika mikroplastmasas mērījumiem, kā norādīts 11. panta 5.b punktā —
  , vai upju baseiniem specifiski piesārņotāji, ko dalībvalstis noteikušas, balstoties uz cilvēka darbības ietekmes pārskatu, kurš sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu, un informāciju par būtiskiem noslogojumiem, kura savākta saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu. [Gr. 76]

Dalībvalstis no i)–iv) punktā minētajiem avotiem monitoringam izvēlas parametrus, vielas vai piesārņotājus, ko uzskata par relevantiem sakarā ar apdraudējumiem, kuri konstatēti saskaņā ar c) apakšpunktu, ņemot vērā informāciju, ko ūdens piegādātāji snieguši saskaņā ar 2. punktu.

Dalībvalstis regulārā monitoringa vajadzībām var izmantot saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem veikto monitoringu.

Dalībvalstis Regulārā monitoringa vajadzībām
  un arī lai ar jauniem izpētes līdzekļiem konstatētu jaunas kaitīgās vielas, dalībvalstis
  var izmantot saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem veikto monitoringu
  un ar tiem nodrošināto izpētes spēju
  . [Gr. 217]

Ļoti mazus ūdens piegādātājus var atbrīvot no šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto prasību izpildes, ja kompetentā iestāde jau ir dokumentējusi jaunāko informāciju par relevantiem parametriem, kas norādīti minētajos apakšpunktos. Šādu atbrīvojumu kompetentā iestāde ne retāk kā reizi trijos gados pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina. [Gr. 77]

2.   Ūdens piegādātājiem, kas monitorē neapstrādāto ūdeni operacionālā monitoringa ietvaros, ir pienākums kompetentās iestādes informēt par tendencēm un neparastām monitorēto parametru, vielu vai piesārņotāju koncentrācijām.

3.   Dalībvalstis ūdens piegādātājus, kas izmanto apdraudējumu novērtējumā ietverto ūdensobjektu, informē par rezultātiem, kas iegūti saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu veiktajā monitoringā, un, pamatojoties uz šiem monitoringa rezultātiem, var:

| a) | prasīt, lai ūdens piegādātāji noteiktus parametrus monitorētu papildus vai veiktu attiecīgu apstrādi; |
| --- | --- |

a)

prasīt, lai ūdens piegādātāji noteiktus parametrus monitorētu papildus vai veiktu attiecīgu apstrādi;

| (b) | atļaut ūdens piegādātājiem samazināt dažu parametru monitoringa biežumu bez piegādes risku novērtējuma sagatavošanas, ja vien tie nav pamatparametri II pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē un ja vien nav tā, ka kāds saprātīgi paredzams faktors varbūtīgi varētu izraisīt ūdens kvalitātes pasliktināšanos.
  [Gr. 78] |
| --- | --- |

(b)

atļaut ūdens piegādātājiem samazināt dažu parametru monitoringa biežumu bez piegādes risku novērtējuma sagatavošanas, ja vien tie nav pamatparametri II pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē un ja vien nav tā, ka kāds saprātīgi paredzams faktors varbūtīgi varētu izraisīt ūdens kvalitātes pasliktināšanos.
  [Gr. 78]

4.   Gadījumos, kad ūdens piegādātājam atļauj samazināt monitoringa biežumu, kā minēts 2. punkta b) apakšpunktā, dalībvalstis turpina apdraudējumu novērtējumā ietvertajā ūdensobjektā šos parametrus regulāri monitorēt. [Gr. 79]

5.   Pamatojoties uz informāciju, kas savākta saskaņā ar 1. un 2. punktu un Direktīvu 2000/60/EK, dalībvalstis sadarbībā ar ūdens piegādātājiem un citām ieinteresētajām personām veic šādus pasākumus vai nodrošina, ka šos pasākumus veic ūdens piegādātāji:
  [Gr. 80]

| a) | profilaktiski pasākumi vajadzīgā attīrīšanas līmeņa pazemināšanai un ūdens kvalitātes aizsardzībai, arī Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētie pasākumi;
  [Gr. 178] |
| --- | --- |

a)

profilaktiski pasākumi vajadzīgā attīrīšanas līmeņa pazemināšanai un ūdens kvalitātes aizsardzībai, arī Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētie pasākumi;
  [Gr. 178]

| aa) | ir nodrošināts, ka piesārņojošu darbību veicēji sadarbībā ar ūdens piegādātājiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām īsteno profilaktiskus pasākumus, kuri dod iespēju pazemināt vajadzīgo attīrīšanas līmeni vai attīrīšanu neveikt un ļauj aizsargāt ūdens kvalitāti, cita starpā arī Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētos pasākumus un papildu pasākumus, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem, balstoties uz monitoringu, kurš veikts saskaņā ar šā panta 1. punkta d) apakšpunktu; [Gr. 82] |
| --- | --- |

aa)

ir nodrošināts, ka piesārņojošu darbību veicēji sadarbībā ar ūdens piegādātājiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām īsteno profilaktiskus pasākumus, kuri dod iespēju pazemināt vajadzīgo attīrīšanas līmeni vai attīrīšanu neveikt un ļauj aizsargāt ūdens kvalitāti, cita starpā arī Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētos pasākumus un papildu pasākumus, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem, balstoties uz monitoringu, kurš veikts saskaņā ar šā panta 1. punkta d) apakšpunktu; [Gr. 82]

| b) | pretpiesārņojuma pasākumi, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem, balstoties uz monitoringu, kurš veikts saskaņā
  ar
  1. punkta d) apakšpunktu,
  lai konstatētu un novērstu
  piesārņojuma avota konstatēšanai un novēršanai.
  avotu un lai neveiktu papildu attīrīšanu, ja profilaktiskie pasākumi netiek uzskatīti par perspektīviem vai ar tiem pietiekami efektīvi un laikus nevar novērst piesārņojuma avotu; [Gr. 83] |
| --- | --- |

b)

pretpiesārņojuma pasākumi, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem, balstoties uz monitoringu, kurš veikts saskaņā
  ar
  1. punkta d) apakšpunktu,
  lai konstatētu un novērstu
  piesārņojuma avota konstatēšanai un novēršanai.
  avotu un lai neveiktu papildu attīrīšanu, ja profilaktiskie pasākumi netiek uzskatīti par perspektīviem vai ar tiem pietiekami efektīvi un laikus nevar novērst piesārņojuma avotu; [Gr. 83]

| ba) | ja tiek uzskatīts, ka ar aa) un b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem nepietiek, lai nodrošinātu atbilstošu cilvēka veselības aizsardzību, ūdens piegādātājiem prasa ieguves vai attīrīšanas punktā veikt atsevišķu parametru papildu monitoringu gadījumos, kad tas ir absolūti nepieciešams, lai nepieļautu veselības apdraudējumu. [Gr. 84] |
| --- | --- |

ba)

ja tiek uzskatīts, ka ar aa) un b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem nepietiek, lai nodrošinātu atbilstošu cilvēka veselības aizsardzību, ūdens piegādātājiem prasa ieguves vai attīrīšanas punktā veikt atsevišķu parametru papildu monitoringu gadījumos, kad tas ir absolūti nepieciešams, lai nepieļautu veselības apdraudējumu. [Gr. 84]

Dalībvalstis jebkuru šādu pasākumu regulāri pārskata.

5.a
     
  Ūdens piegādātājus, kas izmanto apdraudējumu novērtējuma aptverto ūdensobjektu vai ūdensobjekta daļas, dalībvalstis informē par monitoringa rezultātiem, kurš veikts saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu, un, balstoties uz šiem monitoringa rezultātiem un informāciju, kas apkopota saskaņā ar 1. un 2. punktu un savākta saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK, dalībvalstis var:

| a) | atļaut ūdens piegādātājiem retāk veikt atsevišķu parametru monitoringu vai veikt monitoringu mazākam parametru skaitam, neprasot piegādātājiem sagatavot piegādes risku novērtējumu, ja vien tie nav pamatparametri II pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē un ja neviens no loģiski paredzamiem faktoriem nevarētu kļūt par ūdens kvalitātes pasliktināšanās iemeslu; |
| --- | --- |

a)

atļaut ūdens piegādātājiem retāk veikt atsevišķu parametru monitoringu vai veikt monitoringu mazākam parametru skaitam, neprasot piegādātājiem sagatavot piegādes risku novērtējumu, ja vien tie nav pamatparametri II pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē un ja neviens no loģiski paredzamiem faktoriem nevarētu kļūt par ūdens kvalitātes pasliktināšanās iemeslu;

| b) | ja ūdens piegādātājam ir ļauts monitoringu veikt retāk, kā norādīts a) apakšpunktā — turpināt attiecīgo parametru regulāru monitoringu apdraudējumu novērtējuma aptvertajā ūdensobjektā. [Gr. 85] |
| --- | --- |

b)

ja ūdens piegādātājam ir ļauts monitoringu veikt retāk, kā norādīts a) apakšpunktā — turpināt attiecīgo parametru regulāru monitoringu apdraudējumu novērtējuma aptvertajā ūdensobjektā. [Gr. 85]

9. pants

Piegādes risku novērtējums
  , monitorings un pārvaldība [Gr. 86]

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ūdens piegādātāji veic piegādes risku novērtējumu, paredzot

  saskaņā ar II pielikuma C daļu
  ,
  un tās paredz
  iespēju koriģēt jebkura tāda I pielikuma A un , B 
  un Ba
  daļas parametra monitoringa biežumu, kurš nav pamatparametrs saskaņā ar II pielikuma B daļu, atkarībā no tā konstatēšanas neapstrādātajā ūdenī. [Gr. 87]

Attiecībā uz minētajiem parametriem dalībvalstis nodrošina, ka ūdens piegādātāji var atkāpties no II pielikuma B daļā noteiktajiem paraugošanas biežumiem, kā specificēts II pielikuma C daļā
  un atkarībā no tā, vai minētie parametri ir konstatēti neapstrādātā ūdenī un kādas ir attīrīšanas iekārtas
  . [Gr. 88]

Šajā sakarā ūdens piegādātājiem nosaka pienākumu ņemt

  piegādātāji ņem
  vērā saskaņā ar šīs direktīvas 8. pantu sagatavotā apdraudējumu novērtējuma un saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 1. punktu un 8. pantu veiktā monitoringa rezultātus. [Gr. 89]

1.a
     
  Ļoti mazus ūdens piegādātājus dalībvalstis var atbrīvot no 1. punktā minēto prasību izpildes, ja kompetentā iestāde jau ir dokumentējusi jaunāko informāciju par relevantiem parametriem un uzskata, ka šāda atbrīvojuma rezultātā nav apdraudēta cilvēka veselība, turklāt neskarot pienākumu izpildi, kas iestādei jāpilda saskaņā ar 4. pantu.

Šādu atbrīvojumu kompetentā iestāde pārskata reizi trijos gados vai tad, ja ūdensguves baseinā ir konstatēts jauns piesārņojuma apdraudējums, un vajadzības gadījumā atbrīvojumu atjaunina. [Gr. 90]

2.   
  Par
  piegādes risku novērtējumus apstiprina kompetentās iestādes

  novērtējumiem ir atbildīgi ūdens piegādātāji, un tie nodrošina, ka ir izpildītas šīs direktīvas prasības
  .
  Tādēļ ūdens piegādātāji var lūgt kompetento iestāžu palīdzību.

Dalībvalstis var pieprasīt, lai kompetentās iestādes apstiprinātu ūdens piegādātāju sagatavotos piegādes risku novērtējumus vai lai tās veiktu šādas novērtēšanas monitoringu. [Gr. 91]

2.a
     
  Pamatojoties uz rezultātiem, kuri iegūti, veicot piegādes risku novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, lai ūdens piegādātāji sagatavotu ūdens drošības plānu, kas atbilst konstatētajiem riskiem un ir samērīgs ar ūdens piegādātāja lielumu. Šādā ūdens drošības plānā varētu pievērsties, piemēram, to materiālu izmantošanai, kuri nonāk saskarē ar ūdeni, ūdens attīrīšanas līdzekļiem, iespējamiem riskiem, ko rada ūdens noplūde no cauruļvadiem, vai pasākumiem, ar kuriem reaģēt uz patlaban vai nākotnē aktuālu problemātisku situāciju, piemēram, klimata pārmaiņām, un dalībvalstis attiecīgo plānu izstrādā sīkāk. [Gr. 92]

10. pants

Vietējās sadales risku novērtējums, monitorings un pārvaldība [Gr. 93]

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek sagatavots vietējās sadales risku novērtējums, kas

  prioritārajos objektos un ka tas
  ietver šādus elementus: [Gr. 94]

| a) | ar vietējās sadales sistēmām un ar tām saistītajiem izstrādājumiem un materiāliem saistīto potenciālo risku novērtējums un novērtējums, vai tie varētu ietekmēt ūdens kvalitāti punktā, kur to padod pa krānu, kuru parasti izmanto par dzeramā ūdens krānu, it sevišķi tad, ja ūdeni sabiedrībai piegādā prioritāros objektos;

  [Gr. 95] |
| --- | --- |

a)

ar vietējās sadales sistēmām un ar tām saistītajiem izstrādājumiem un materiāliem saistīto potenciālo risku novērtējums un novērtējums, vai tie varētu ietekmēt ūdens kvalitāti punktā, kur to padod pa krānu, kuru parasti izmanto par dzeramā ūdens krānu, it sevišķi tad, ja ūdeni sabiedrībai piegādā prioritāros objektos;

  [Gr. 95]

| b) | regulārs I pielikuma C daļā uzskaitīto parametru monitorings
  prioritārajos
  objektos, kuros potenciālās briesmas cilvēka veselībai uzskata par vislielākajām. Relevantos monitoringa parametrus un objektus izvēlas, balstoties uz novērtējumu,

  novērtēšanas,
  kas
  īstenots
  saskaņā ar a) apakšpunktu
  , ir konstatēts specifisks ūdens kvalitātes apdraudējums
  . [Gr. 96]

  Attiecībā uz pirmajā daļā minēto regulāro monitoringu dalībvalstis
  nodrošina piekļuvi iekārtām prioritārajos objektos paraugu ņemšanas vajadzībām un
  var izveidot monitoringa stratēģiju, kurā īpaša uzmanība veltīta prioritāriem objektiem,
  jo īpaši attiecībā uz Legionella pneumophila baktēriju
  ; [Gr. 97] |
| --- | --- |

b)

regulārs I pielikuma C daļā uzskaitīto parametru monitorings
  prioritārajos
  objektos, kuros potenciālās briesmas cilvēka veselībai uzskata par vislielākajām. Relevantos monitoringa parametrus un objektus izvēlas, balstoties uz novērtējumu,

  novērtēšanas,
  kas
  īstenots
  saskaņā ar a) apakšpunktu
  , ir konstatēts specifisks ūdens kvalitātes apdraudējums
  . [Gr. 96]

Attiecībā uz pirmajā daļā minēto regulāro monitoringu dalībvalstis
  nodrošina piekļuvi iekārtām prioritārajos objektos paraugu ņemšanas vajadzībām un
  var izveidot monitoringa stratēģiju, kurā īpaša uzmanība veltīta prioritāriem objektiem,
  jo īpaši attiecībā uz Legionella pneumophila baktēriju
  ; [Gr. 97]

| c) | verifikācija, vai saskarē ar dzeramo ūdeni esošo būvizstrādājumu
  un materiālu
  ekspluatācijas īpašības pietiekamā mērā atbilst raksturlielumiem, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 I pielikuma 3. punkta e) apakšpunktā noteiktajām būvdarbu pamatprasībām

  cilvēka veselības aizsardzības prasībām; [Gr. 98] |
| --- | --- |

c)

verifikācija, vai saskarē ar dzeramo ūdeni esošo būvizstrādājumu
  un materiālu
  ekspluatācijas īpašības pietiekamā mērā atbilst raksturlielumiem, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 I pielikuma 3. punkta e) apakšpunktā noteiktajām būvdarbu pamatprasībām

  cilvēka veselības aizsardzības prasībām; [Gr. 98]

| ca) | tiek pārbaudīts, vai ir izmantoti materiāli, kas drīkst nonākt saskarē ar dzeramo ūdeni, un vai ir izpildītas 11. pantā noteiktās prasības. [Gr. 99] |
| --- | --- |

ca)

tiek pārbaudīts, vai ir izmantoti materiāli, kas drīkst nonākt saskarē ar dzeramo ūdeni, un vai ir izpildītas 11. pantā noteiktās prasības. [Gr. 99]

2.   Ja dalībvalstis, balstoties uz novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, atzīst, ka
  prioritāro objektu
  vietējās sadales sistēma vai ar to saistītie izstrādājumi un materiāli rada kādu risku cilvēka veselībai, vai ja saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu veiktajā monitoringā atklājas, ka nav ievērotas I pielikuma C daļā noteiktās parametru vērtības, dalībvalstis
  nodrošina, ka tiek veikti attiecīgi pasākumi, ar kuriem pilnībā novērš vai mazina risku, ka ūdens varētu neatbilst I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām
  :

| a) | veic attiecīgus pasākumus, kas pilnīgi novērstu vai mazinātu risku, ka ūdens varētu neatbilst I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām; |
| --- | --- |

a)

veic attiecīgus pasākumus, kas pilnīgi novērstu vai mazinātu risku, ka ūdens varētu neatbilst I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām;

| b) | veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka dzeramā ūdens sagatavošanā vai sadalē izmantotajos būvizstrādājumos esošo vielu vai ķimikāliju migrācija ne tieši, ne netieši neapdraud cilvēka veselību; |
| --- | --- |

b)

veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka dzeramā ūdens sagatavošanā vai sadalē izmantotajos būvizstrādājumos esošo vielu vai ķimikāliju migrācija ne tieši, ne netieši neapdraud cilvēka veselību;

| c) | sadarbībā ar ūdens piegādātājiem veic citus pasākumus, piem., izmanto piemērotus ūdens kondicionēšanas paņēmienus, ar kuriem maina piegādājamā ūdens veidu vai īpašības, lai pilnīgi novērstu vai mazinātu risku, ka piegādātais ūdens varētu neatbilst noteiktajām parametru vērtībām; |
| --- | --- |

c)

sadarbībā ar ūdens piegādātājiem veic citus pasākumus, piem., izmanto piemērotus ūdens kondicionēšanas paņēmienus, ar kuriem maina piegādājamā ūdens veidu vai īpašības, lai pilnīgi novērstu vai mazinātu risku, ka piegādātais ūdens varētu neatbilst noteiktajām parametru vērtībām;

| d) | patērētājus pienācīgi informē un konsultē par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst riska atkārtošanos; |
| --- | --- |

d)

patērētājus pienācīgi informē un konsultē par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst riska atkārtošanos;

| e) | organizē mācības santehniķiem un citiem speciālistiem, kas nodarbojas ar vietējās sadales sistēmām un būvizstrādājumu montāžu; |
| --- | --- |

e)

organizē mācības santehniķiem un citiem speciālistiem, kas nodarbojas ar vietējās sadales sistēmām un būvizstrādājumu montāžu;

| f) | nodrošina, ka ir ieviesti iedarbīgi kontroles un pārvaldības pasākumi

  Legionella

  izraisītu slimību novēršanai un to uzliesmojumu apkarošanai. [Gr. 100] |
| --- | --- |

f)

nodrošina, ka ir ieviesti iedarbīgi kontroles un pārvaldības pasākumi

  Legionella

  izraisītu slimību novēršanai un to uzliesmojumu apkarošanai. [Gr. 100]

2.a
     
  Lai mazinātu riskus, kas saistīti ar vietējo sadali visās vietējās sadales sistēmās, dalībvalstis:

| a) | mudina publisku un privātu objektu īpašniekus veikt vietējās sadales risku novērtējumu; |
| --- | --- |

a)

mudina publisku un privātu objektu īpašniekus veikt vietējās sadales risku novērtējumu;

| b) | informē patērētājus, kā arī publisku un privātu objektu īpašniekus par pasākumiem, ar kuriem var pilnībā novērst vai mazināt risku, ka vietējās sadales sistēmas dēļ dzeramais ūdens varētu neatbilst kvalitātes standartiem; |
| --- | --- |

b)

informē patērētājus, kā arī publisku un privātu objektu īpašniekus par pasākumiem, ar kuriem var pilnībā novērst vai mazināt risku, ka vietējās sadales sistēmas dēļ dzeramais ūdens varētu neatbilst kvalitātes standartiem;

| c) | pienācīgi informē un konsultē patērētājus par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst riska atkārtošanos; |
| --- | --- |

c)

pienācīgi informē un konsultē patērētājus par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst riska atkārtošanos;

| d) | veicina apmācību, kas paredzēta santehniķiem un citiem speciālistiem, kuri strādā ar vietējās sadales sistēmām un uzstāda tādus būvizstrādājumus un materiālus, kas nonāk saskarē ar ūdeni; un |
| --- | --- |

d)

veicina apmācību, kas paredzēta santehniķiem un citiem speciālistiem, kuri strādā ar vietējās sadales sistēmām un uzstāda tādus būvizstrādājumus un materiālus, kas nonāk saskarē ar ūdeni; un

| e) | attiecībā uz Legionella, jo īpaši Legionella pneumophila, baktēriju nodrošina, ka ir ieviesti efektīvi un riskam atbilstoši kontroles un pārvaldības pasākumi, lai nepieļautu iespējamos slimības uzliesmojumus un ar tiem cīnītos. [Gr. 101] |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz Legionella, jo īpaši Legionella pneumophila, baktēriju nodrošina, ka ir ieviesti efektīvi un riskam atbilstoši kontroles un pārvaldības pasākumi, lai nepieļautu iespējamos slimības uzliesmojumus un ar tiem cīnītos. [Gr. 101]

10.a pants

Higiēnas prasību minimums izstrādājumiem, vielām un materiāliem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni

1.
     
  Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vielas un materiāli, ko izmanto tādu jaunu izstrādājumu ražošanai, kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni un kurus laiž tirgū un izmanto ūdens ieguvei, attīrīšanai vai sadalei, vai netīrumi, kas saistīti ar šādām vielām:

| a) | nedz tieši, nedz netieši nemazina šajā direktīvā noteikto cilvēka veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

nedz tieši, nedz netieši nemazina šajā direktīvā noteikto cilvēka veselības aizsardzību;

| b) | neietekmē dzeramā ūdens smaržu un garšu; |
| --- | --- |

b)

neietekmē dzeramā ūdens smaržu un garšu;

| c) | to koncentrācija dzeramajā ūdenī nepārsniedz līmeni, kas bija nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, ar kādu tās izmantotas; un |
| --- | --- |

c)

to koncentrācija dzeramajā ūdenī nepārsniedz līmeni, kas bija nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, ar kādu tās izmantotas; un

| (d) | neveicina mikroorganismu vairošanos. |
| --- | --- |

(d)

neveicina mikroorganismu vairošanos.

2.
     
  Lai nodrošinātu 1. punkta saskaņotu piemērošanu, Komisija līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] saskaņā ar 19. pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, nosakot higiēnas prasību minimumu un to vielu sarakstu, no kurām tiek ražoti materiāli, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un kuras Savienībā ir atļautas, cita starpā attiecīgā gadījumā nosakot arī īpatnējās migrācijas robežas un īpašus izmantošanas noteikumus. Komisija šo sarakstu regulāri pārskata un atjaunina, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnikas sasniegumus.

3.
     
  Lai palīdzētu Komisijai pieņemt un grozīt deleģētos aktus, ievērojot 2. punktu, tiek izveidota pastāvīga komiteja, kuras sastāvā ir dalībvalstu iecelti pārstāvji, kas var lūgt ekspertu vai konsultantu palīdzību.

4.
     
  Materiāli, kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni un uz kuriem attiecas citi Savienības tiesību akti, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 305/2011
   (41)

  , atbilst šā panta 1. un 2. punkta prasībām. [Gr. 102]

11. pants

Monitorings

1.   Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tiek veikts regulārs dzeramā ūdens monitorings, lai pārbaudītu, vai patērētājam pieejamais ūdens

  tas
  atbilst šīs direktīvas prasībām, jo īpaši — saskaņā ar 5. pantu noteiktajām parametru vērtībām. Visu gadu ņem paraugus, kas ir reprezentatīvi patērējamā ūdens kvalitātei. Turklāt dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka gadījumos, kad dzeramā ūdens sagatavošanā vai sadalē ietilpst dezinfekcija, ir verificēta dezinfekcijas efektivitāte un ka jebkāda kontaminācija ar dezinfekcijas blakusproduktiem paliek iespējami zemā līmenī, nemazinot dezinfekcijas efektivitāti . [Gr. 103]

2.   Lai izpildītu 1. punktā minētās saistības, saskaņā ar II pielikuma A daļu izveido attiecīgas monitoringa programmas visam dzeramajam ūdenim. Šīs monitoringa programmas ietver šādus elementus:

| a) | I pielikuma A un B daļā uzskaitīto parametru monitorings un saskaņā ar 5. panta 2. punktu noteikto parametru monitorings saskaņā ar II pielikumu un, ja tiek veikts piegādes risku novērtējums, saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

a)

I pielikuma A un B daļā uzskaitīto parametru monitorings un saskaņā ar 5. panta 2. punktu noteikto parametru monitorings saskaņā ar II pielikumu un, ja tiek veikts piegādes risku novērtējums, saskaņā ar 9. pantu;

| b) | 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētais I pielikuma C daļā uzskaitīto parametru monitorings vietējās sadales risku novērtējuma vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

10. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētais I pielikuma C daļā uzskaitīto parametru monitorings vietējās sadales risku novērtējuma vajadzībām;

| c) | 8. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzētais monitorings apdraudējumu novērtējuma vajadzībām. |
| --- | --- |

c)

8. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzētais monitorings apdraudējumu novērtējuma vajadzībām.

3.   Paraugošanas punktus nosaka kompetentās iestādes, un tiem jāatbilst attiecīgajām II pielikuma D daļā noteiktajām prasībām.

4.   Dalībvalstis izpilda III pielikumā izklāstītās parametru analīzes specifikācijas, ievērojot šādus principus:

| a) | analīzes metodes, kas nav minētas III pielikuma A daļā, var izmantot ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka iegūtie rezultāti ir vismaz tikpat droši kā tie, kurus sniedz noteiktās metodes, Komisijai sniedzot visu relevanto informāciju par šādām metodēm un to līdzvērtību; |
| --- | --- |

a)

analīzes metodes, kas nav minētas III pielikuma A daļā, var izmantot ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka iegūtie rezultāti ir vismaz tikpat droši kā tie, kurus sniedz noteiktās metodes, Komisijai sniedzot visu relevanto informāciju par šādām metodēm un to līdzvērtību;

| b) | parametriem, kuri minēti III pielikuma B daļā, var izmantot jebkuru analīzes metodi, ja vien tā atbilst pielikumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

b)

parametriem, kuri minēti III pielikuma B daļā, var izmantot jebkuru analīzes metodi, ja vien tā atbilst pielikumā noteiktajām prasībām.

5.   Dalībvalstis gādā par to, lai atkarībā no gadījuma papildus tiktu monitorētas vielas un mikroorganismi, kam nav saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības, ja ir iemesls aizdomām, ka tās var būt tādā daudzumā vai skaitā, ka rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai.

5.a
     
  Dalībvalstis līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] paziņo Komisijai rezultātus, kas iegūti, veicot monitoringu atbilstoši I pielikuma Ca daļā minēto parametru monitoringa prasībām, un pēc tam šādu paziņojumu sniedz katru gadu.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 19. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu groza, atjauninot kontrolsarakstā iekļauto vielu uzskaitījumu, kuras norādītas I pielikuma Ca daļā. Komisija var nolemt vielu sarakstu papildināt, ja ir iespējama šādu vielu klātbūtne dzeramajā ūdenī un ja tās varētu apdraudēt cilvēka veselību, pat ja to bīstamība cilvēka veselībai nav zinātniski pierādīta. Tādēļ Komisija izmanto jo īpaši PVO zinātniskos pētījumus. Jaunas vielas iekļaušanu sarakstā pienācīgi pamato saskaņā ar šīs direktīvas 1. pantu. [Gr. 104]

5.b
     
  Līdz ... [viens gads pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija saskaņā ar 19. pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, pieņemot metodiku mikroplastmasas mērījumiem, kas iekļauta I pielikuma Ca daļā norādītajā kontrolsarakstā. [Gr. 105]

12. pants

Korektīvi pasākumi un lietošanas ierobežojumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katru
  6. pantā minētajā atbilstības vietā konstatēto
  neatbilstību parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, tūlīt izmeklē, lai noteiktu tās cēloni. [Gr. 106]

2.   Ja, neskatoties uz pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu pienākumus, kuri noteikti 4. panta 1. punktā, dzeramais ūdens neatbilst parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, attiecīgā dalībvalsts gādā, lai iespējami drīz tiktu veikti korektīvi pasākumi, kas atjauno tā kvalitāti, un pirmām kārtām veic izpildes nodrošināšanas pasākumus, cita starpā ņemot vērā, kādā mērā attiecīgā parametru vērtība ir pārsniegta un iespējamās briesmas cilvēka veselībai .

Ja radusies neatbilstība I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām, korektīvie pasākumi ietver 10. panta 2. punkta a) līdz f) apakšpunktā

  2.a punktā
  noteiktos pasākumus. [Gr. 107]

3.   Neatkarīgi no tā, vai ir radušās neatbilstības parametru vērtībām, dalībvalstis nodrošina, ka jebkura dzeramā ūdens, kas rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, piegāde tiek aizliegta vai lietošana stingri ierobežota un ka tiek veikti visi citi korektīvie pasākumi, kas nepieciešami, lai aizsargātu cilvēka veselību.

Dalībvalstis automātiski uzskata, ka jebkāda I pielikuma A un B daļā noteiktajām parametru vērtībām piemērojamo minimālo prasību neizpilde rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai

  var apdraudēt cilvēka veselību, ja vien neatbilstību attiecīgajai parametra vērtībai kompetentās iestādes neuzskata par nenozīmīgu
  . [Gr. 108]

4.   Šā panta 2. un 3. punktā minētajos gadījumos
  , kad tiek uzskatīts, ka neatbilstība parametru vērtībām var apdraudēt cilvēka veselību,
  dalībvalstis iespējami drīz veic visus šos pasākumus: [Gr. 109]

| a) | visus skartos patērētājus brīdina par iespējamajām briesmām cilvēka veselībai un to cēloni, par parametra vērtības pārsniegumu un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem, tostarp aizliegumu, ierobežojumu vai citiem pasākumiem: |
| --- | --- |

a)

visus skartos patērētājus brīdina par iespējamajām briesmām cilvēka veselībai un to cēloni, par parametra vērtības pārsniegumu un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem, tostarp aizliegumu, ierobežojumu vai citiem pasākumiem:

| b) | patērētājiem sniedz vajadzīgos padomus par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem, īpašu uzmanību veltot iespējami neaizsargātām grupām, un šo informāciju regulāri atjaunina; |
| --- | --- |

b)

patērētājiem sniedz vajadzīgos padomus par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem, īpašu uzmanību veltot iespējami neaizsargātām grupām, un šo informāciju regulāri atjaunina;

| c) | kad konstatēts, ka iespējamās briesmas cilvēka veselībai ir garām, patērētājus par to informē un tos informē arī par pakalpojumu atsākšanu normālā režīmā. |
| --- | --- |

c)

kad konstatēts, ka iespējamās briesmas cilvēka veselībai ir garām, patērētājus par to informē un tos informē arī par pakalpojumu atsākšanu normālā režīmā.

Pasākumus, kas minēti šā punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā, īsteno sadarbībā ar attiecīgo ūdens piegādātāju. [Gr. 110]

5.   
  Ja neatbilstība ir konstatēta atbilstības vietā,
  kompetentās iestādes vai citas attiecīgās struktūras nolemj, kādi pasākumi saskaņā ar 3. punktu veicami, ņemot vērā risku cilvēka veselībai, ko radītu dzeramā ūdens piegādes pārtraukums vai lietošanas ierobežojums. [Gr. 111]

12.a pants

Izņēmumi

1.
     
  Attiecībā uz to parametru vērtībām, kas minēti I pielikuma B daļā vai noteikti saskaņā ar 5. panta 2. punktu, dalībvalstis var noteikt izņēmumus tik lielā mērā, cik tās uzskata par vajadzīgu, ja vien tas nevar apdraudēt cilvēka veselību un ja nepārtrauktu dzeramā ūdens piegādi attiecīgajā teritorijā ar citiem pieņemamiem līdzekļiem nekā citādi nav iespējams nodrošināt. Šādi izņēmumi ir pieļaujami tikai šādos gadījumos:

| a) | tā ir jauna ūdens piegādes zona; |
| --- | --- |

a)

tā ir jauna ūdens piegādes zona;

| b) | ūdens piegādes zonā ir konstatēts jauns piesārņojuma avots vai ir atrasti un konstatēti līdz šim vēl nebijuši parametri. |
| --- | --- |

b)

ūdens piegādes zonā ir konstatēts jauns piesārņojuma avots vai ir atrasti un konstatēti līdz šim vēl nebijuši parametri.

Izņēmumi ir spēkā tikai uz īsāko iespējamo laiku un nepārsniedz trīs gadu ilgumu, un, tuvojoties šā perioda beigām, dalībvalstis veic pārskatīšanu, lai noteiktu, vai ir panākts pietiekams progress.

Ārkārtas apstākļos dalībvalsts izņēmumu attiecībā uz pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajiem gadījumiem var noteikt vēlreiz. Ja dalībvalsts ir iecerējusi izņēmumu noteikt vēlreiz, tā iesniedz Komisijai savu pārskatu līdz ar pamatojumu, ar kādu tā pieņem lēmumu izņēmumu noteikt vēlreiz. Ja izņēmums ir noteikts vēlreiz, tā ilgums nepārsniedz trīs gadus.

2.
     
  Izņēmumu saskaņā ar 1. punktu nosaka, precīzi norādot:

| a) | izņēmuma pamatojumu; |
| --- | --- |

a)

izņēmuma pamatojumu;

| b) | attiecīgo parametru, iepriekšējos attiecīgā monitoringa rezultātus un maksimālās pieļaujamās vērtībās izņēmuma gadījumā; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo parametru, iepriekšējos attiecīgā monitoringa rezultātus un maksimālās pieļaujamās vērtībās izņēmuma gadījumā;

| c) | ģeogrāfisko teritoriju, katru dienu piegādātā ūdens daudzumu, attiecīgo iedzīvotāju skaitu un to, vai tas ietekmēs kādu nozīmīgu pārtikas ražošanas uzņēmumu; |
| --- | --- |

c)

ģeogrāfisko teritoriju, katru dienu piegādātā ūdens daudzumu, attiecīgo iedzīvotāju skaitu un to, vai tas ietekmēs kādu nozīmīgu pārtikas ražošanas uzņēmumu;

| d) | atbilstošu monitoringa shēmu, saskaņā ar kuru vajadzības gadījumā monitorings ir jāveic biežāk; |
| --- | --- |

d)

atbilstošu monitoringa shēmu, saskaņā ar kuru vajadzības gadījumā monitorings ir jāveic biežāk;

| e) | nepieciešamo korektīvo pasākumu plāna kopsavilkumu, cita starpā arī darba grafiku un izmaksu tāmi, kā arī noteikumus par pārskatīšanu; un |
| --- | --- |

e)

nepieciešamo korektīvo pasākumu plāna kopsavilkumu, cita starpā arī darba grafiku un izmaksu tāmi, kā arī noteikumus par pārskatīšanu; un

| f) | nepieciešamo izņēmuma darbības ilgumu. |
| --- | --- |

f)

nepieciešamo izņēmuma darbības ilgumu.

3.
     
  Ja neatbilstību parametra vērtībai kompetentās iestādes uzskata par nenozīmīgu un ja ar 12. panta 2. punktam atbilstošu rīcību pietiek, lai problēmu 30 dienu laikā novērstu, šā panta 2. punktā minētā informācija ir precīzi jānorāda, nosakot izņēmumu.

Tādā gadījumā kompetentās iestādes vai citas izņēmuma kontekstā attiecīgās struktūras nosaka tikai attiecīgā parametra maksimālo pieļaujamo vērtību un to, cik ilgā laikā problēma ir jānovērš.

4.
     
  Iespējas izmantot 3. punktu vairs nav, ja iepriekšējo 12 mēnešu laikā kopumā vairāk nekā 30 dienas konkrētā ūdensapgādes veida gadījumā nav bijusi nodrošināta atbilstība kādai no parametru vērtībām.

5.
     
  Ja dalībvalsts izmantojusi iespēju noteikt šajā pantā minētos izņēmumus, tā nodrošina, lai iedzīvotāji, kurus šādi izņēmumi skar, nevilcinoties būtu pienācīgi informēti par attiecīgā izņēmuma veidu un par nosacījumiem, ar kādiem tas ir spēkā. Turklāt vajadzības gadījumā dalībvalsts nodrošina, ka tiek sniegts padoms konkrētām iedzīvotāju grupām, kurām izņēmums varētu būt īpaši riskants.

Šā punkta pirmajā daļā minētie pienākumi 3. punktā norādītajos apstākļos nav spēkā, ja vien kompetentās iestādes nav lēmušas citādi.

6.
     
  Ja vien tie nav izņēmumi, kas noteikti saskaņā ar 3. punktu, dalībvalsts divu mēnešu laikā informē Komisiju par katru izņēmumu, kas noteikts attiecībā uz individuālu ūdensapgādi, kura pārsniedz vidēji 1 000 m3 dienā vai apkalpo vairāk nekā 5 000 cilvēku, un tā sniedz Komisijai arī 2. punktā norādīto informāciju.

7.
     
  Šis pants neattiecas uz dzeramo ūdeni, ko tirdzniecībā piedāvā pildītu pudelēs vai citos traukos. [Gr. 112]

13. pants

Piekļuve dzeramajam ūdenim

1.   Neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. pantu
  un ievērojot subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu
  , dalībvalstis
  — ņemot vērā vietēja un reģionāla līmeņa ūdensapgādes perspektīvas un apstākļus, —
  veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai to teritorijā uzlabotos ikviena cilvēka

  vispārēja
  piekļuve dzeramajam ūdenim
  ikvienam cilvēkam
  un tiktu popularizēta tā lietošana. Tie ietver visus šos pasākumus:

| a) | apzināt, kādiem

  noskaidrot
  ,
  kuriem
  cilvēkiem
  tostarp no neaizsargātām un marginalizētām grupām,
  nav piekļuves
  vai ir ierobežota piekļuve
  dzeramajam ūdenim, un kādi ir

  noskaidrot
  piekļuves trūkuma iemesli (piem., piederība pie neaizsargātas un marginalizētas grupas)

  iemeslus
  , izvērtēt, kādos veidos

  iespējas
  ,
  kā
  dzeramo ūdeni varētu darīt šiem cilvēkiem
  padarīt
  piekļūstamāku,
  un veikt attiecīgas darbības, lai to nodrošinātu
  un tos informēt informēt
  šos cilvēkus
  par iespējām pieslēgties sadales tīkliem

  tīklam
  vai
  par
  citām iespējām
  iegūt
  piekļuvi šādam ūdenim; |
| --- | --- |

a)

apzināt, kādiem

  noskaidrot
  ,
  kuriem
  cilvēkiem
  tostarp no neaizsargātām un marginalizētām grupām,
  nav piekļuves
  vai ir ierobežota piekļuve
  dzeramajam ūdenim, un kādi ir

  noskaidrot
  piekļuves trūkuma iemesli (piem., piederība pie neaizsargātas un marginalizētas grupas)

  iemeslus
  , izvērtēt, kādos veidos

  iespējas
  ,
  kā
  dzeramo ūdeni varētu darīt šiem cilvēkiem
  padarīt
  piekļūstamāku,
  un veikt attiecīgas darbības, lai to nodrošinātu
  un tos informēt informēt
  šos cilvēkus
  par iespējām pieslēgties sadales tīkliem

  tīklam
  vai
  par
  citām iespējām
  iegūt
  piekļuvi šādam ūdenim;

| aa) | kā sabiedrisku pakalpojumu nodrošināt vispārēju apgādi ar dzeramo ūdeni; |
| --- | --- |

aa)

kā sabiedrisku pakalpojumu nodrošināt vispārēju apgādi ar dzeramo ūdeni;

| b) | sabiedriskās vietās gan ārā,
  ierīko un uztur
  gan
  uzstādīšanai ārpus ēkām
  , gan iekštelpās ierīkot un uzturēt aprīkojumu, ar ko var

  paredzētu aprīkojumu, arī ūdens uzpildīšanas vietas, un tā nodrošina, ka ir
  brīvi saņemt dzeramo ūdeni

  pieejams dzeramais ūdens, jo īpaši intensīvas gājēju plūsmas zonās
  ;
  šādus pasākumus veic, ja vien tas ir tehniski iespējams, un tos veic samērīgi, ņemot vērā nepieciešamību pēc šādiem pasākumiem un ņemot vērā arī konkrētus vietējos apstākļus, piemēram, klimatu un ģeogrāfiju; |
| --- | --- |

b)

sabiedriskās vietās gan ārā,
  ierīko un uztur
  gan
  uzstādīšanai ārpus ēkām
  , gan iekštelpās ierīkot un uzturēt aprīkojumu, ar ko var

  paredzētu aprīkojumu, arī ūdens uzpildīšanas vietas, un tā nodrošina, ka ir
  brīvi saņemt dzeramo ūdeni

  pieejams dzeramais ūdens, jo īpaši intensīvas gājēju plūsmas zonās
  ;
  šādus pasākumus veic, ja vien tas ir tehniski iespējams, un tos veic samērīgi, ņemot vērā nepieciešamību pēc šādiem pasākumiem un ņemot vērā arī konkrētus vietējos apstākļus, piemēram, klimatu un ģeogrāfiju;

| c) | popularizēt

  popularizē
  dzeramo ūdeni,






  i) | rīkojot kampaņas, kurās iedzīvotāji tiek informēti par šāda

  lai informētu iedzīvotājus par augstu krāna
  ūdens kvalitāti
  un lai viņiem būtu labāk zināms, kur atrodas tuvākā ūdens uzpildīšanai īpaši ierīkotā vieta
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

popularizēt

  popularizē
  dzeramo ūdeni,

i)

rīkojot kampaņas, kurās iedzīvotāji tiek informēti par šāda

  lai informētu iedzīvotājus par augstu krāna
  ūdens kvalitāti
  un lai viņiem būtu labāk zināms, kur atrodas tuvākā ūdens uzpildīšanai īpaši ierīkotā vieta
  ;

| ia) | rīkojot kampaņas, kurās plašāka sabiedrība tiek mudināta ikdienā līdzi ņemt atkārtoti lietojamas ūdens pudeles, un īstenojot iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot informētību par to, kur atrodas ūdens uzpildīšanas vietas; |
| --- | --- |

ia)

rīkojot kampaņas, kurās plašāka sabiedrība tiek mudināta ikdienā līdzi ņemt atkārtoti lietojamas ūdens pudeles, un īstenojot iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot informētību par to, kur atrodas ūdens uzpildīšanas vietas;

| ii) | garantējot, ka šāds ūdens bez maksas ir nodrošināts
  pārvaldes iestādēs un publiskā sektora ēkās
  , un ar attiecīgu rīcību veicinot atteikšanos no vienreiz lietojamās plastmasas pudelēs vai citos šādos traukos pildīta ūdens izmantošanas pārvaldes iestādēs un ēkās
  ; |
| --- | --- |

ii)

garantējot, ka šāds ūdens bez maksas ir nodrošināts
  pārvaldes iestādēs un publiskā sektora ēkās
  , un ar attiecīgu rīcību veicinot atteikšanos no vienreiz lietojamās plastmasas pudelēs vai citos šādos traukos pildīta ūdens izmantošanas pārvaldes iestādēs un ēkās
  ;

| iii) | aicinot šādu ūdeni bez maksas
  vai par mazu apkalpošanas maksu
  nodrošināt
  klientiem
  restorānos, ēdnīcās un ēdināšanas iestādījumos. [Gr. 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 un 220] |
| --- | --- |

iii)

aicinot šādu ūdeni bez maksas
  vai par mazu apkalpošanas maksu
  nodrošināt
  klientiem
  restorānos, ēdnīcās un ēdināšanas iestādījumos. [Gr. 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 un 220]

2.   Balstoties uz informāciju, kas iegūta saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi

  ko tās uzskata par vajadzīgiem un atbilstošiem
  , lai panāktu, ka neaizsargātām un marginalizētām grupām ir piekļuve dzeramajam ūdenim. [Gr. 114]

Ja šīm grupām nav piekļuves dzeramajam ūdenim, dalībvalstis tās nekavējoties informē par to lietotā ūdens kvalitāti un par to, kā izvairīties no nelabvēlīgas ietekmes uz cilvēka veselību iespējamas šā ūdens kontaminācijas dēļ.

2.a
     
  Ja šajā pantā noteiktie pienākumi atbilstoši valsts tiesību aktiem ir jāpilda vietējām publiskā sektora iestādēm, dalībvalstis nodrošina, ka šādām iestādēm ir līdzekļi un resursi, lai garantētu piekļuvi dzeramajam ūdenim, un ka ikviens tādēļ īstenots pasākums ir samērīgs, ņemot vērā attiecīgā sadales tīkla jaudu un lielumu. [Gr. 173, 199 un 209]

2.b
     
  Ņemot vērā datus, kas savākti saskaņā ar 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā izklāstītajiem noteikumiem, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un Eiropas Investīciju banku sniedz atbalstu tām pašvaldībām Savienībā, kurām trūkst vajadzīgā kapitāla, un ar šādu atbalstu nodrošina tām iespēju saņemt tehnisko palīdzību, pieejamu Savienības finansējumu un ilgtermiņa aizdevumus ar izdevīgākām procentu likmēm, jo īpaši ūdensapgādes infrastruktūras ekspluatācijas un atjaunošanas vajadzībām, lai garantētu kvalitatīva ūdens piegādi un lai ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumus saņemtu arī neaizsargātas un marginalizētas iedzīvotāju grupas. [Gr. 174, 200 un 210]

14. pants

Informācija sabiedrībai

1.   Dalībvalstis
  , pildot spēkā esošos datu aizsardzības noteikumus,
  nodrošina, ka visām apgādātajām personām tiešsaistē
  vai citā lietotājdraudzīgā veidā ir
  pieejama pietiekama un pienācīgi atjaunināta informācija par dzeramo ūdeni saskaņā ar IV pielikumu
  un ka attiecīgās personas šai informācijai var piekļūt
  . [Gr. 116]

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka visas apgādātās personas regulāri un vismaz reizi gadā vispiemērotākajā formā
  , kas ir viegli pieejama, kā to noteikušas kompetentās iestādes
  (piem., rēķinā vai viedlietotnēs), bez īpaša pieprasījuma saņem šādu informāciju: [Gr. 117]

| a) | ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  informācija par dzeramā ūdens tarifa izmaksu struktūru

  tarifu
  uz vienu kubikmetru (gan fiksētajām

  fiksēto
  , gan mainīgajām izmaksām), kurā norādītas vismaz ar šādiem elementiem saistītās izmaksas

  mainīgo izmaksu sadalījums)
  : [Gr. 118]







  i) | pasākumi, ko ūdens piegādātāji veic apdraudējumu novērtēšanai saskaņā ar 8. panta 5. punktu;
  [Gr. 119] |
| --- | --- | --- |

a)

ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  informācija par dzeramā ūdens tarifa izmaksu struktūru

  tarifu
  uz vienu kubikmetru (gan fiksētajām

  fiksēto
  , gan mainīgajām izmaksām), kurā norādītas vismaz ar šādiem elementiem saistītās izmaksas

  mainīgo izmaksu sadalījums)
  : [Gr. 118]

i)

pasākumi, ko ūdens piegādātāji veic apdraudējumu novērtēšanai saskaņā ar 8. panta 5. punktu;
  [Gr. 119]

| ii) | dzeramā ūdens apstrāde un sadale;
  [Gr. 120] |
| --- | --- |

ii)

dzeramā ūdens apstrāde un sadale;
  [Gr. 120]

| iii) | notekūdeņu savākšana un attīrīšana;
  [Gr. 121] |
| --- | --- |

iii)

notekūdeņu savākšana un attīrīšana;
  [Gr. 121]

| iv) | saskaņā ar 13. pantu veiktie pasākumi, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši;
  [Gr. 122] |
| --- | --- |

iv)

saskaņā ar 13. pantu veiktie pasākumi, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši;
  [Gr. 122]

| aa) | informācija par dzeramā ūdens kvalitāti, cita starpā arī indikatorparametri; [Gr. 123] |
| --- | --- |

aa)

informācija par dzeramā ūdens kvalitāti, cita starpā arī indikatorparametri; [Gr. 123]

| b) | piegādātā

  ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  cena
  par
  dzeramā ūdens
  piegādi

  litrā un kubikmetrā
  un cena, kas noteikta par litru; ja izmaksas ar tarifu sistēmas palīdzību netiek segtas — kopējās gada izmaksas, ko ūdensapgādes sistēma sedz, lai būtu izpildītas šīs direktīvas prasības, un klāt pievienojama noderīga informācija par to, kā attiecīgajā teritorijā ir nodrošināta apgāde ar dzeramo ūdeni; [Gr. 124] |
| --- | --- |

b)

piegādātā

  ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  cena
  par
  dzeramā ūdens
  piegādi

  litrā un kubikmetrā
  un cena, kas noteikta par litru; ja izmaksas ar tarifu sistēmas palīdzību netiek segtas — kopējās gada izmaksas, ko ūdensapgādes sistēma sedz, lai būtu izpildītas šīs direktīvas prasības, un klāt pievienojama noderīga informācija par to, kā attiecīgajā teritorijā ir nodrošināta apgāde ar dzeramo ūdeni; [Gr. 124]

| ba) | dzeramā ūdens attīrīšana un sadale; [Gr. 125] |
| --- | --- |

ba)

dzeramā ūdens attīrīšana un sadale; [Gr. 125]

| c) | vismaz reizi gadā vai norēķinu periodā — mājsaimniecības patērētais ūdens daudzums, kā arī
  mājsaimniecības
  gada patēriņa tendences
  , ja tas ir tehniski iespējams un tikai tad, ja ūdens piegādātāja rīcībā ir šāda informācija
  ; [Gr. 126] |
| --- | --- |

c)

vismaz reizi gadā vai norēķinu periodā — mājsaimniecības patērētais ūdens daudzums, kā arī
  mājsaimniecības
  gada patēriņa tendences
  , ja tas ir tehniski iespējams un tikai tad, ja ūdens piegādātāja rīcībā ir šāda informācija
  ; [Gr. 126]

| d) | mājsaimniecības gada ūdens patēriņa salīdzinājums ar tādas pašas kategorijas mājsaimniecības vidējo patēriņu
  , ja tas ir jādara saskaņā ar c) apakšpunktu
  ; [Gr. 127] |
| --- | --- |

d)

mājsaimniecības gada ūdens patēriņa salīdzinājums ar tādas pašas kategorijas mājsaimniecības vidējo patēriņu
  , ja tas ir jādara saskaņā ar c) apakšpunktu
  ; [Gr. 127]

| e) | saite uz vietni, kurā sniegta IV pielikumā norādītā informācija. |
| --- | --- |

e)

saite uz vietni, kurā sniegta IV pielikumā norādītā informācija.

Dalībvalstis skaidri izklāsta pienākumu sadalījumu starp ūdens piegādātājiem, ieinteresētajām personām un kompetentajām vietējām struktūrām attiecībā uz šā punkta pirmajā daļā norādītās informācijas sniegšanu.
  Komisija var

  ir pilnvarota saskaņā ar 19
  . 
  pantu
  pieņemt īstenošanas

  deleģētos
  aktus, kuros precizēts

  ar ko šo direktīvu papildina, precizējot
  saskaņā ar pirmo daļu sniedzamās informācijas
  formātu
  un tās sniegšanas
  kārtību

  kārtība. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 128]

3.   Šā panta 1. un 2. punkts neskar Direktīvu 2003/4/EK un 2007/2/EK.

15. pants

Informācija par īstenošanas monitoringu

1.   Neskarot Direktīvu 2003/4/EK un Direktīvu 2007/2/EK, dalībvalstis ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību:

| a) | līdz ... [6 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa] sagatavo un pēc tam ik pēc 6 gadiem atjaunina datu kopu, kura satur informāciju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 13. pantu, un to, kādai iedzīvotāju daļai ir piekļuve dzeramajam ūdenim; |
| --- | --- |

a)

līdz ... [6 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa] sagatavo un pēc tam ik pēc 6 gadiem atjaunina datu kopu, kura satur informāciju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 13. pantu, un to, kādai iedzīvotāju daļai ir piekļuve dzeramajam ūdenim;

| b) | līdz ... [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa] sagatavo un pēc tam ik pēc 3 gadiem atjaunina datu kopu, kura satur saskaņā ar attiecīgi 8. un 10. pantu sagatavotos apdraudējumu novērtējumus un vietējās sadales risku novērtējumus, arī šādus elementus:






  i) | saskaņā ar 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu identificētie ūdens ieguves punkti; |
| --- | --- | --- |

b)

līdz ... [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa] sagatavo un pēc tam ik pēc 3 gadiem atjaunina datu kopu, kura satur saskaņā ar attiecīgi 8. un 10. pantu sagatavotos apdraudējumu novērtējumus un vietējās sadales risku novērtējumus, arī šādus elementus:

i)

saskaņā ar 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu identificētie ūdens ieguves punkti;

| ii) | saskaņā ar 8. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu veiktā monitoringa rezultāti un |
| --- | --- |

ii)

saskaņā ar 8. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu veiktā monitoringa rezultāti un

| iii) | kodolīga informācija par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 8. panta 5. punktu un 10. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

iii)

kodolīga informācija par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 8. panta 5. punktu un 10. panta 2. punktu;

| c) | sagatavo un pēc tam ik gadu atjaunina datu kopu, kura satur monitoringa rezultātus par gadījumiem, kad pārsniegtas saskaņā ar 9. un 11. pantu noteiktās I pielikuma A un B daļas parametru vērtības, un par korektīvajiem pasākumiem saskaņā ar 12. pantu. |
| --- | --- |

c)

sagatavo un pēc tam ik gadu atjaunina datu kopu, kura satur monitoringa rezultātus par gadījumiem, kad pārsniegtas saskaņā ar 9. un 11. pantu noteiktās I pielikuma A un B daļas parametru vērtības, un par korektīvajiem pasākumiem saskaņā ar 12. pantu.

| (d) | sagatavo un pēc tam ik gadu atjaunina datu kopu, kura satur informāciju par incidentiem, kas saistīti ar dzeramo ūdeni un radījuši iespējamas briesmas

  iespējamu risku
  cilvēka veselībai, neatkarīgi no tā, vai tāpēc pārsniegtas parametru vērtības, un kas ilguši vismaz 10 secīgas diennaktis un skāruši vismaz 1 000 cilvēku, norādot arī šo incidentu iemeslus un korektīvos pasākumus saskaņā ar 12. pantu. [Gr. 129] |
| --- | --- |

(d)

sagatavo un pēc tam ik gadu atjaunina datu kopu, kura satur informāciju par incidentiem, kas saistīti ar dzeramo ūdeni un radījuši iespējamas briesmas

  iespējamu risku
  cilvēka veselībai, neatkarīgi no tā, vai tāpēc pārsniegtas parametru vērtības, un kas ilguši vismaz 10 secīgas diennaktis un skāruši vismaz 1 000 cilvēku, norādot arī šo incidentu iemeslus un korektīvos pasākumus saskaņā ar 12. pantu. [Gr. 129]

Ja iespējams, šīs datu kopas noformē, izmantojot telpisko datu pakalpojumus, kas definēti Direktīvas 2007/2/EK 3. panta 4. punktā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka Komisija, Eiropas Vides aģentūra un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs var piekļūt 1. punktā minētajām datu kopām.

3.   Eiropas Vides aģentūra regulāri vai pēc Komisijas lūguma saņemšanas, balstoties uz dalībvalstu savāktajiem datiem, publicē un atjaunina Savienības mēroga pārskatu.

Savienības mēroga pārskatā pēc vajadzības iekļauj šīs direktīvas iznākumu, rezultātu un ietekmes indikatorus, Savienības mēroga pārskata kartes un dalībvalstu pārskata ziņojumus.

4.   Komisija var

  ir pilnvarota saskaņā ar 19. pantu
  pieņemt īstenošanas

  deleģētos
  aktus, kuros noteikts

  ar ko šo direktīvu papildina, nosakot
  saskaņā ar 1. un 3. punktu sniedzamās informācijas formāts

  formātu
  un tās sniegšanas kārtība

  kārtību
  , arī detalizētas prasības attiecībā uz 3. punktā minētajiem indikatoriem, Savienības mēroga pārskata kartēm un dalībvalstu pārskata ziņojumiem. [Gr. 130]

Pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 131]

16. pants

Tiesu iestāžu pieejamība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka fiziskas vai juridiskas personas vai to apvienības, organizācijas vai grupas ar 4., 5., 12., 13. un 14. panta īstenošanu saistīto lēmumu, darbības vai bezdarbības materiāltiesisko vai procesuālo likumību var pārsūdzēt tiesā vai citā neatkarīgā un objektīvā ar likumu izveidotā institūcijā, ja ir izpildīts viens no šiem nosacījumiem:

| a) | tās ir pietiekami ieinteresētas; |
| --- | --- |

a)

tās ir pietiekami ieinteresētas;

| b) | gadījumos, kad tāds priekšnoteikums ir attiecīgās dalībvalsts administratīvi procesuālajās tiesībās: tās uzskata, ka noticis to tiesību aizskārums. |
| --- | --- |

b)

gadījumos, kad tāds priekšnoteikums ir attiecīgās dalībvalsts administratīvi procesuālajās tiesībās: tās uzskata, ka noticis to tiesību aizskārums.

2.   Dalībvalstis nosaka, kurā posmā lēmumus, darbību vai bezdarbību var apstrīdēt vai pārsūdzēt.

3.   To, kas uzskatāms par pietiekamu ieinteresētību un tiesību aizskārumu, nosaka dalībvalstis, ievērojot mērķi nodrošināt, ka attiecīgajai sabiedrības daļai tiesu iestādes ir plaši pieejamas.

Tādēļ ikvienas tādas nevalstiskās organizācijas ieinteresētību, kura iestājas par vides aizsardzību un atbilst valsts tiesību aktu prasībām, atzīst par pietiekamu 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē.

Tāpat atzīst, ka šādām organizācijām ir tiesības, ko iespējams aizskart 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punkts neliedz lietu nodot sākotnējai apstrīdēšanai administratīvā iestādē un neietekmē prasību pirms pārsūdzības tiesā izsmelt administratīvās apstrīdēšanas iespējas, ja valsts tiesību aktos šāda prasība noteikta.

5.   Ikvienai 1. un 4. punktā minētajai apstrīdēšanas vai pārsūdzības procedūrai jābūt taisnīgai, objektīvai, savlaicīgai un ne pārmērīgi dārgai.

Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai ir pieejama informācija par iespējām lietu apstrīdēt administratīvi un pārsūdzēt tiesā.

17. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija līdz [12 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa] šo direktīvu izvērtē. Izvērtējuma pamatā cita starpā ir šādi elementi:

| a) | direktīvas īstenošanā gūtā pieredze; |
| --- | --- |

a)

direktīvas īstenošanā gūtā pieredze;

| b) | saskaņā ar 15. panta 1. punktu sagatavotās dalībvalstu datu kopas un saskaņā ar 15. panta 3. punktu sagatavotie Eiropas Vides aģentūras Savienības mēroga pārskati; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 15. panta 1. punktu sagatavotās dalībvalstu datu kopas un saskaņā ar 15. panta 3. punktu sagatavotie Eiropas Vides aģentūras Savienības mēroga pārskati;

| c) | relevanti zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati; |
| --- | --- |

c)

relevanti zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati;

| d) | Pasaules Veselības organizācijas ieteikumi, ja tādi ir. |
| --- | --- |

d)

Pasaules Veselības organizācijas ieteikumi, ja tādi ir.

2.   Izvērtējuma kontekstā Komisija īpašu uzmanību pievērš tam, kā šī direktīva funkcionē šādos aspektos:

| a) | 7. pantā izklāstītā riska izvērtēšanā balstītā pieeja; |
| --- | --- |

a)

7. pantā izklāstītā riska izvērtēšanā balstītā pieeja;

| b) | 13. pantā izklāstītie noteikumi par piekļuvi ūdenim
  un to iedzīvotāju īpatsvars, kuriem nav piekļuves ūdenim
  ; [Gr. 132] |
| --- | --- |

b)

13. pantā izklāstītie noteikumi par piekļuvi ūdenim
  un to iedzīvotāju īpatsvars, kuriem nav piekļuves ūdenim
  ; [Gr. 132]

| c) | noteikumi par sabiedrībai sniedzamo informāciju saskaņā ar 14. pantu un IV pielikumu
  , cita starpā arī lietotājdraudzīgs IV pielikuma 7. punktā norādītās informācijas pārskats Savienības līmenī
  . [Gr. 133] |
| --- | --- |

c)

noteikumi par sabiedrībai sniedzamo informāciju saskaņā ar 14. pantu un IV pielikumu
  , cita starpā arī lietotājdraudzīgs IV pielikuma 7. punktā norādītās informācijas pārskats Savienības līmenī
  . [Gr. 133]

2.a
     
  Komisija ne vēlāk kā ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas galīgā transponēšanas termiņa] — un turpmāk attiecīgos gadījumos — iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par iespējamo apdraudējumu, kuru dzeramā ūdens avotiem rada mikroplastmasa, zāles un (ja vajadzīgs) citi līdz šim vēl nebijuši piesārņotāji, un par iespējamo risku veselībai, kas ar šādu apdraudējumu ir saistīts. Komisija ir pilnvarota vajadzības gadījumā saskaņā ar 19. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, nosakot maksimālo pieļaujamo līmeni mikroplastmasas, zāļu un citu līdz šim vēl nebijušu piesārņotāju klātbūtnei dzeramajā ūdenī. [Gr. 134]

18. pants

Pielikumu pārskatīšana un grozīšana

1.   Komisija vismaz reizi piecos gados pārskata I pielikumu, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību.

Komisija, balstoties uz saskaņā ar 15. pantu izveidotajās datu kopās ietvertajiem apdraudējumu un vietējās sadales risku novērtējumiem, pārskata II pielikumu un izvērtē, vai ir vajadzība to pielāgot vai attiecībā uz šiem risku novērtējumiem ieviest jaunas monitoringa specifikācijas.

2.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 19. pantu vajadzības gadījumā pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza I līdz IV pielikumu, lai tos pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai vai precizētu monitoringa prasības attiecībā uz apdraudējumu un vietējās sadales risku novērtējumiem saskaņā ar 8. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

2.a
     
  Līdz ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija izvērtē, vai ar 10.a panta noteikumiem ir izdevies panākt pietiekami saskaņotas higiēnas prasības materiāliem un izstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un vajadzības gadījumā veic attiecīgus turpmākus pasākumus. [Gr. 135]

19. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 18. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena].

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 18. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi, saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 18. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

20. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu .

21. pants

Sodi

Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem par to valsts noteikumu pārkāpšanu, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētie sodi ir efektīvi, samērīgi un atturoši. Dalībvalstis līdz ... [2 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] par šiem noteikumiem un pasākumiem paziņo Komisijai un tai paziņo arī par jebkādiem turpmākiem grozījumiem vai izmaiņām, kas tos skar.

22. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie noteikumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu 2. un 5.–21. pantu un I–IV pielikumu līdz ... [2 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] . Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu .

Kad dalībvalsts pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Tajos ietver arī paziņojumu, ka atsauces esošajos normatīvos un administratīvos aktos uz direktīvām, kas atceltas ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējams minētais paziņojums .

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmu to tiesību aktu galveno noteikumu tekstu, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

23. pants

Atcelšana

1.   Direktīva 98/83/EK, kas grozīta ar V pielikuma A daļā norādītajiem aktiem, tiek atcelta no [nākamā diena pēc 22. panta 1. punkta pirmajā daļā norādītā datuma], neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem V pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos .

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskat par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu V pielikumā .

2.   Izņēmumus, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Direktīvas 98/83/EK 9. pantu un kas joprojām ir piemērojami [šīs direktīvas transponēšanas termiņš], piemēro līdz izņēmuma termiņa beigām. Tos nedrīkst vēl pagarināt. [Gr. 136]

24. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

25. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 367, 10.10.2018., 107. lpp.

1

(2)  OV C 361, 5.10.2018., 46. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta nostāja

3

(4)  Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.).

4

(5)  Sk. V pielikumu.

5

(6)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

6

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/54/EK (2009. gada 18. jūnijs) par dabīgo minerālūdeņu ieguvi un tirdzniecību (pārstrādāta versija) (OV L 164, 26.6.2009., 45. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

9

(10)  COM(2014)0177.

10

(11)  SWD(2016)0428.

11

(12)  Eiropas Revīzijas palātas īpašais ziņojums SR 12/2017 Implementing the Drinking Water Directive: water quality and access to it improved in Bulgaria, Hungary and Romania, but investment needs remains substantial [“Dzeramā ūdens direktīvas īstenošana: ūdens kvalitāte un piekļūstamība Bulgārijā, Ungārijā un Rumānijā ir uzlabojusies, bet joprojām ir vajadzīgi lieli ieguldījumi”].

12

Implementing the Drinking Water Directive: water quality and access to it improved in Bulgaria, Hungary and Romania, but investment needs remains substantial

(13)  PVO Eiropas reģionālā biroja sadarbības projekts par dzeramā ūdens parametriem Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the quality of water intended for human consumption (Drinking Water Directive) Recommendation [“Ieteikums Padomes Direktīvas 98/83/EK par dzeramā ūdens kvalitāti (Dzeramā ūdens direktīva) I pielikuma pārskatīšanai”], 2017. gada 11. septembris.

13

Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the quality of water intended for human consumption (Drinking Water Directive) Recommendation

(14)  Komisijas Direktīva (ES) 2015/1787 (2015. gada 6. oktobris), ar ko groza II un III pielikumu Padomes Direktīvā 98/83/EK par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 260, 7.10.2015., 6. lpp.).

14

(15)  Guidelines for drinking water quality, ceturtais izdevums, Pasaules Veselības organizācija, 2011, http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html.

15

Guidelines for drinking water quality

(16)  Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers, Pasaules Veselības organizācija, 2009, http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf.

16

Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

18

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

19

REACH

(20)  Legionella and the prevention of Legionellosis, Pasaules Veselības organizācija, 2007, http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf.

20

Legionella and the prevention of Legionellosis

(21)  SWD(2016)0185.

21

SWD(2016)0185

(22)  COM(2014)0177.

22

(23)  COM(2014)0177, 12. lpp.

23

(24)  Iestāžu kopīgā proklamācija “Eiropas sociālo tiesību pīlārs” (2017/C 428/09), 2017. gada 17. novembris (OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.).

24

(25)  P8_TA(2015)0294.

25

(26)  P8_TA(2015)0294, 62. punkts.

26

(27)  COM(2014)0209.

27

(28)  Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikums (2013/C 378/01) par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (OV C 378, 24.12.2013., 1. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1386/2013/ES 2013. gada 20. novembris) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz (2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

31

INSPIRE

(32)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

32

(33)  OV L 124, 17.5.2005., 4. lpp.

33

(34)  Komisijas 2013. gada 11. jūnija Ieteikums par kopējiem principiem attiecībā uz dalībvalstu aizlieguma un atlīdzināšanas kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismiem saistībā ar Savienības tiesību aktos paredzēto tiesību pārkāpumiem (OV L 201, 26.7.2013., 60. lpp.).

34

(35)  Padomes Direktīva 2013/51/Euratom (2013. gada 22. oktobris), ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī (OV L 296, 7.11.2013., 12. lpp.).

35

Euratom

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/99/EK (2008. gada 19. novembris) par vides krimināltiesisko aizsardzību (OV L 328, 6.12.2008., 28. lpp.).

37

(38)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

38

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/118/EK (2006. gada 12. decembris) par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (OV L 372, 27.12.2006., 19. lpp.).

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/105/EK (2008. gada 16. decembris) par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā, un ar ko groza un sekojoši atceļ Padomes Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK (OV L 348, 24.12.2008., 84. lpp.).

40

(41)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 305/2011 (2011. gada 9. marts), ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

41

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 305/2011 (2011. gada 9. marts), ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

I PIELIKUMS

DZERAMĀ ŪDENS KVALITĀTES NOVĒRTĒŠANAI IZMANTOTĀS MINIMĀLĀS PARAMETRU VĒRTĪBAS

A DAĻA

Mikrobioloģiskie parametri

| Parametrs | Parametra vērtība | Vienība |
| --- | --- | --- |
| Clostridium perfringens sporas | 0 | skaits/100 ml |
| Koliformas baktērijas | 0 | skaits/100 ml |
| Enterokoki | 0 | skaits/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | skaits/100 ml |
| Heterotrofisko organismu koloniju skaits (HKS) 22o | Bez anormālām izmaiņām | |
| Somatiskie kolifāgi | 0 | skaits/100 ml |
| Duļķainība | < 1 | NTU |
| Piezīme. | Šajā daļā norādītie parametri neattiecas uz avota u |

Parametrs

Parametra vērtība

Vienība

Clostridium perfringens sporas

0

skaits/100 ml

Koliformas baktērijas

0

skaits/100 ml

Enterokoki

0

skaits/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

skaits/100 ml

Heterotrofisko organismu koloniju skaits (HKS) 22o

Bez anormālām izmaiņām

Somatiskie kolifāgi

0

skaits/100 ml

Duļķainība

< 1

NTU

Piezīme.

Šajā daļā norādītie parametri neattiecas uz avota u

[Gr. 179]

B DAĻA

Ķīmiskie parametri

| Parametrs | Parametra vērtība | Vienība | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Akrilamīds | 0,10 | μg/l | Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni. |
| Antimons | 5,0 | μg/l | |
| Arsēns | 10 | μg/l | |
| Benzols | 1,0 | μg/l | |
| Benz(a)pirēns | 0,010 | μg/l | |
| Bēta-estradiols (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Bisfenols A | 0,01  
  0,1 | μg/l | |
| Bors | 1,0

  1,5 | mg/l | |
| Bromāti | 10 | μg/l | |
| Kadmijs | 5,0 | μg/l | |
| Hlorāti | 0,25 | mg/l | |
| Hlorīti | 0,25 | mg/l | |
| Hroms | 25 | μg/l | Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam hroma parametra vērtība ir 50 μg/l. |
| Varš | 2,0 | mg/l | |
| Cianīdi | 50 | μg/l | |
| 1,2-dihloretāns | 3,0 | μg/l | |
| Epihlorhidrīns | 0,10 | μg/l | Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni. |
| Fluorīdi | 1,5 | mg/l | |
| Halogēnetiķskābes (HAA) | 80 | μg/l | Šādu deviņu reprezentatīvu vielu summa: monohloretiķskābe, dihloretiķskābe un trihloretiķskābe, monobrometiķskābe un dibrometiķskābe, bromhloretiķskābe, bromdihloretiķskābe, dibromhloretiķskābe un tribrometiķskābe. |
| Svins | 5 | μg/l | Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l. |
| Dzīvsudrabs | 1,0 | μg/l | |
| Mikrocistīns-LR | 1,0 | μg/l | |
| Niķelis | 20 | μg/l | |
| Nitrāti | 50 | mg/l | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l. |
| Nitrīti | 0,50 | mg/l | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l. |
| Nonilfenols | 0,3 | μg/l | |
| Pesticīdi | 0,10 | μg/l | “Pesticīdi” ir:






  — | organiskie insekticīdi, |

Parametrs

Parametra vērtība

Vienība

Piezīmes

Akrilamīds

0,10

μg/l

Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni.

Antimons

5,0

μg/l

Arsēns

10

μg/l

Benzols

1,0

μg/l

Benz(a)pirēns

0,010

μg/l

Bēta-estradiols (50-28-2)

0,001

μg/l

Bisfenols A

0,01  
  0,1

μg/l

Bors

1,0

  1,5

mg/l

Bromāti

10

μg/l

Kadmijs

5,0

μg/l

Hlorāti

0,25

mg/l

Hlorīti

0,25

mg/l

Hroms

25

μg/l

Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam hroma parametra vērtība ir 50 μg/l.

Varš

2,0

mg/l

Cianīdi

50

μg/l

1,2-dihloretāns

3,0

μg/l

Epihlorhidrīns

0,10

μg/l

Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni.

Fluorīdi

1,5

mg/l

Halogēnetiķskābes (HAA)

80

μg/l

Šādu deviņu reprezentatīvu vielu summa: monohloretiķskābe, dihloretiķskābe un trihloretiķskābe, monobrometiķskābe un dibrometiķskābe, bromhloretiķskābe, bromdihloretiķskābe, dibromhloretiķskābe un tribrometiķskābe.

Svins

5

μg/l

Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l.

Dzīvsudrabs

1,0

μg/l

Mikrocistīns-LR

1,0

μg/l

Niķelis

20

μg/l

Nitrāti

50

mg/l

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l.

Nitrīti

0,50

mg/l

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l.

Nonilfenols

0,3

μg/l

Pesticīdi

0,10

μg/l

“Pesticīdi” ir:

—

organiskie insekticīdi,

| — | organiskie herbicīdi, |
| --- | --- |

—

organiskie herbicīdi,

| — | organiskie fungicīdi, |
| --- | --- |

—

organiskie fungicīdi,

| — | organiskie nematocīdi, |
| --- | --- |

—

organiskie nematocīdi,

| — | organiskie akaricīdi, |
| --- | --- |

—

organiskie akaricīdi,

| — | organiskie algicīdi, |
| --- | --- |

—

organiskie algicīdi,

| — | organiskie rodenticīdi, |
| --- | --- |

—

organiskie rodenticīdi,

| — | organiskie slimicīdi, |
| --- | --- |

—

organiskie slimicīdi,

| — | radniecīgi produkti (arī augšanas regulatori) |
| --- | --- |

—

radniecīgi produkti (arī augšanas regulatori)

un to attiecīgie metabolīti pēc Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (1) 3. panta 32. punktā sniegtās definīcijas .

Parametra vērtību katram pesticīdam piemēro atsevišķi.

Aldrīna, dieldrīna, heptahlora un heptahlorepoksīda gadījumā parametra vērtība ir 0,030  μg/l.

Pesticīdi kopā

0,50

μg/l

“Pesticīdi kopā” ir visi atsevišķie iepriekšējā rindā definētie pesticīdi, kas detektēti un kvantificēti monitoringa procedūrā, kopā.

PFAS

0,10

μg/l

PFAS ir ikviena perfluoralkilēta un polifluoralkilēta viela (ķīmiskā formula: CnF2n+1–R).

Ar formulu sāk arī nošķirt “garās ķēdes” un “īsās ķēdes” PFAS. Šo direktīvu piemēro tikai “garās ķēdes” PFAS.

Šī parametra vērtība atsevišķām PFAS attiecas tikai uz tām PFAS, kuru klātbūtne ir iespējama un kuras ir kaitīgas cilvēka veselībai, kā tas konstatēts šīs direktīvas 8. pantā minētajā apdraudējumu novērtējumā.

PFAS kopā

0,50

μg/l

“PFAS kopā” ir perfluoralkilētās un polifluoralkilētās vielas (ķīmiskā formula: CnF2n+1–R) kopā.

Parametra “PFAS kopā” vērtība attiecas tikai uz tām PFAS, kuru klātbūtne ir iespējama un kuras ir kaitīgas cilvēka veselībai, kā tas konstatēts šīs direktīvas 8. pantā minētajā apdraudējumu novērtējumā

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

0,10

μg/l

Šo savienojumu summārā koncentrācija: benz(b)fluorantēns, benz(k)fluorantēns, benz(ghi)perilēns un indeno(1,2,3-cd)pirēns .

Selēns

10

μg/l

Tetrahloretēns un trihloretēns

10

μg/l

Noteiktu parametru summārā koncentrācija

Trihalometāni kopā

100

μg/l

Dalībvalstis cenšas panākt zemāku vērtību, ja tas ir iespējams bez negatīvas ietekmes uz dezinfekciju.

Šo savienojumu summārā koncentrācija: hloroforms, bromoforms, dibromhlormetāns, bromdihlormetāns.

Urāns

30

μg/l

Vinilhlorīds

0,50

μg/l

Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni.

[Gr. 138 un 180]

Ba DAĻA

| Indikatorparametri |
| --- |
| Parametrs | Parametra vērtība | Vienība | Piezīmes |
| Alumīnijs | 200 | μg/l | |
| Amonijs | 0,50 | mg/l | |
| Hlorīds | 250 | mg/l | 1. piezīme |
| Krāsa | Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām | | |
| Elektrovadītspēja | 2 500 | μS cm-1 pie 20 oC | 1. piezīme |
| Ūdeņraža jonu koncentrācija | ≥ 6,5 un ≤ 9,5 | pH vienības | 1.


  un 3. piezīme |
| Dzelzs | 200 | μg/l | |
| Mangāns | 50 | μg/l | |
| Smarža | Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām | | |
| Sulfāti | 250 | mg/l | 1. piezīme |
| Nātrijs | 200 | mg/l | |
| Garša | Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām | | |
| Mikroorganismu koloniju skaits pie 22 oC | Bez anormālām izmaiņām | | |
| Koliformas baktērijas | 0 | skaits/100 ml | |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO) | Bez anormālām izmaiņām | | |
| Duļķainība | Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām | | |
| 1. piezīme:




  Ūdens nedrīkstētu būt kairinošs.




  2. piezīme:




  Šis parametrs nav jāmēra, ja ūdens nav iegūts no virszemes ūdensobjekta vai ja virszemes ūdeņi to neietekmē. Ja atbilstība šai parametra vērtībai nav panākta, attiecīgā dalībvalsts izanalizē ūdensapgādi, lai garantētu, ka cilvēka veselību nevar apdraudēt patogēnu (piem., Cryptosporidium) klātbūtne.




  3. piezīme:




  Pudelēs vai citos traukos pildītam negāzētam ūdenim minimālo vērtību var samazināt līdz 4,5  pH vienībām.




  Pudelēs vai citos traukos pildītam ūdenim, kas ir dabiski bagāts vai mākslīgi bagātināts ar oglekļa dioksīdu, minimālā vērtība var būt zemāka. [Gr. 139] |

Indikatorparametri

Parametrs

Parametra vērtība

Vienība

Piezīmes

Alumīnijs

200

μg/l

Amonijs

0,50

mg/l

Hlorīds

250

mg/l

1. piezīme

Krāsa

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

Elektrovadītspēja

2 500

μS cm-1 pie 20 oC

1. piezīme

Ūdeņraža jonu koncentrācija

≥ 6,5 un ≤ 9,5

pH vienības

1.


  un 3. piezīme

Dzelzs

200

μg/l

Mangāns

50

μg/l

Smarža

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

Sulfāti

250

mg/l

1. piezīme

Nātrijs

200

mg/l

Garša

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

Mikroorganismu koloniju skaits pie 22 oC

Bez anormālām izmaiņām

Koliformas baktērijas

0

skaits/100 ml

Kopējais organiskais ogleklis (KOO)

Bez anormālām izmaiņām

Duļķainība

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

1. piezīme:

Ūdens nedrīkstētu būt kairinošs.

2. piezīme:

Šis parametrs nav jāmēra, ja ūdens nav iegūts no virszemes ūdensobjekta vai ja virszemes ūdeņi to neietekmē. Ja atbilstība šai parametra vērtībai nav panākta, attiecīgā dalībvalsts izanalizē ūdensapgādi, lai garantētu, ka cilvēka veselību nevar apdraudēt patogēnu (piem., Cryptosporidium) klātbūtne.

3. piezīme:

Pudelēs vai citos traukos pildītam negāzētam ūdenim minimālo vērtību var samazināt līdz 4,5  pH vienībām.

Pudelēs vai citos traukos pildītam ūdenim, kas ir dabiski bagāts vai mākslīgi bagātināts ar oglekļa dioksīdu, minimālā vērtība var būt zemāka. [Gr. 139]

C DAĻA

Vietējās sadales risku novērtējumam relevantie parametri

| Parametrs | Parametra vērtība | Vienība | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Legionella

  pneumophila | < 1 000 | skaits/l | Ja tiek pārsniegta

  Legionella

  noteiktā vērtība, kas ir < 1 000 /l, veic atkārtotu paraugošanu, lai noskaidrotu

  Legionella pneumophila

  klātbūtni. Ja

  Legionella pneumophila

  klātbūtne netiek konstatēta,

  Legionella

  parametra vērtība ir < 10 000 /l. |
| Legionella | < 10 000 | skaits/ | Ja Legionella pneumophila klātbūtne ar parametra vērtību < 1 000 /l netiek konstatēta, Legionella parametra vērtība ir < 10 000 /l. |
| Svins | 5 | μg/l | Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l. |

Parametrs

Parametra vērtība

Vienība

Piezīmes

Legionella

  pneumophila

< 1 000

skaits/l

Ja tiek pārsniegta

  Legionella

  noteiktā vērtība, kas ir < 1 000 /l, veic atkārtotu paraugošanu, lai noskaidrotu

  Legionella pneumophila

  klātbūtni. Ja

  Legionella pneumophila

  klātbūtne netiek konstatēta,

  Legionella

  parametra vērtība ir < 10 000 /l.

Legionella

< 10 000

skaits/

Ja Legionella pneumophila klātbūtne ar parametra vērtību < 1 000 /l netiek konstatēta, Legionella parametra vērtība ir < 10 000 /l.

Svins

5

μg/l

Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l.

[Gr. 140]

Ca DAĻA

| Topošie parametri, kuriem vajadzīgs monitorings |
| --- |
| Mikroplastmasa | Monitoringu veic saskaņā ar mikroplastmasas mērījumu metodiku, kas noteikta ar 11. panta 5.b punktā minēto deleģēto aktu |

Topošie parametri, kuriem vajadzīgs monitorings

Mikroplastmasa

Monitoringu veic saskaņā ar mikroplastmasas mērījumu metodiku, kas noteikta ar 11. panta 5.b punktā minēto deleģēto aktu

[Gr. 141]

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

II PIELIKUMS

MONITORINGS

A DAĻA

Vispārīgie mērķi un dzeramā ūdens monitoringa programmas

| 1. | Saskaņā ar 11. panta 2. punktu izveidotās dzeramā ūdens monitoringa programmas:






  a) | verificē, ka visi pasākumi, kas ieviesti, lai kontrolētu riskus cilvēka veselībai visā ūdens piegādes ķēdē no ūdens ieguves apgabala līdz apstrādei, glabāšanai un sadalei, darbojas rezultatīvi un ka ūdens atbilstības vietā ir pilnvērtīgs un tīrs; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

verificē, ka visi pasākumi, kas ieviesti, lai kontrolētu riskus cilvēka veselībai visā ūdens piegādes ķēdē no ūdens ieguves apgabala līdz apstrādei, glabāšanai un sadalei, darbojas rezultatīvi un ka ūdens atbilstības vietā ir pilnvērtīgs un tīrs;

| b) | sniedz informāciju par dzeramā ūdens kvalitāti, lai pierādītu, ka tiek izpildītas 4. pantā norādītās saistības un saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības; |
| --- | --- |

b)

sniedz informāciju par dzeramā ūdens kvalitāti, lai pierādītu, ka tiek izpildītas 4. pantā norādītās saistības un saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības;

| c) | apzina vispiemērotākos līdzekļus, kā mazināt risku cilvēka veselībai. |
| --- | --- |

c)

apzina vispiemērotākos līdzekļus, kā mazināt risku cilvēka veselībai.

| 2. | Saskaņā ar 11. panta 2. punktu izveidotās monitoringa programmas ietver vienu no šiem elementiem:






  a) | atsevišķu ūdens paraugu ievākšana un analizēšana; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

atsevišķu ūdens paraugu ievākšana un analizēšana;

| b) | pastāvīgā monitoringa procesā dokumentēti mērījumi.
  Monitoringa programmās ietver arī operacionālā monitoringa programmu, kas papildina monitoringu verifikācijas vajadzībām, sniedzot ātru priekšstatu par operacionālajiem rādītājiem un ūdens kvalitātes problēmām un dodot iespēju ātri veikt iepriekš ieplānotus korektīvos pasākumus. Šādas operacionālā monitoringa programmas pielāgo piegādes apstākļiem, lai gan tajās ņem vērā apdraudējumu un piegādes risku novērtējumu iznākumus, un to mērķis ir pārliecināties, ka visi ūdens ieguves, apstrādes, sadales un glabāšanas pasākumi ir rezultatīvi. Operacionālā monitoringa programmā monitorē duļķainību, tā regulāri pārbaudot fiziskās filtrēšanas efektivitāti saskaņā ar nākamajā tabulā sniegtajām parametru vērtībām un biežumu.






  Parametrs | Parametra vērtība |
| --- | --- | --- |
| Duļķainība | 0,3  NTU (95 %) un ne > 0,5  NTU 15 secīgās minūtēs |

b)

pastāvīgā monitoringa procesā dokumentēti mērījumi.

Monitoringa programmās ietver arī operacionālā monitoringa programmu, kas papildina monitoringu verifikācijas vajadzībām, sniedzot ātru priekšstatu par operacionālajiem rādītājiem un ūdens kvalitātes problēmām un dodot iespēju ātri veikt iepriekš ieplānotus korektīvos pasākumus. Šādas operacionālā monitoringa programmas pielāgo piegādes apstākļiem, lai gan tajās ņem vērā apdraudējumu un piegādes risku novērtējumu iznākumus, un to mērķis ir pārliecināties, ka visi ūdens ieguves, apstrādes, sadales un glabāšanas pasākumi ir rezultatīvi. Operacionālā monitoringa programmā monitorē duļķainību, tā regulāri pārbaudot fiziskās filtrēšanas efektivitāti saskaņā ar nākamajā tabulā sniegtajām parametru vērtībām un biežumu.

Parametrs

Parametra vērtība

Duļķainība

0,3  NTU (95 %) un ne > 0,5  NTU 15 secīgās minūtēs

| Ūdens daudzums (m3), kuru diennaktī sadala vai saražo piegādes zonā | Minimālais biežums |
| --- | --- |
| ≤ 10 000 | Ik dienu |
| > 10 000 | Pastāvīgi |

Ūdens daudzums (m3), kuru diennaktī sadala vai saražo piegādes zonā

Minimālais biežums

≤ 10 000

Ik dienu

> 10 000

Pastāvīgi

Turklāt monitoringa programmās var ietilpt

| a) | aprīkojuma funkcionalitātes un tehniskās apkopes statusa dokumentējumu inspicēšana; |
| --- | --- |

a)

aprīkojuma funkcionalitātes un tehniskās apkopes statusa dokumentējumu inspicēšana;

| b) | ūdens ieguves apgabala un apstrādes, glabāšanas un sadales infrastruktūras inspicēšana, neskarot saskaņā ar 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu paredzētās monitoringa prasības. |
| --- | --- |

b)

ūdens ieguves apgabala un apstrādes, glabāšanas un sadales infrastruktūras inspicēšana, neskarot saskaņā ar 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu paredzētās monitoringa prasības.

| 3. | Dalībvalstis nodrošina, ka monitoringa programmas pastāvīgi pārskata un vismaz reizi 6 gados atjaunina vai no jauna apstiprina. |
| --- | --- |

3.

B DAĻA

Pamatparametri un paraugošanas biežumi

1.   Pamatparametri

Escherichia coli (E. coli),
  Clostridium perfringens

  sporas un somatiskie kolifāgi

  enterokoki
  ir “pamatparametri”, un uz tiem nevar attiecināt piegādes risku novērtējumu saskaņā ar šā pielikuma C daļu. Tos vienmēr monitorē 2. punkta 1. tabulā noteiktajā biežumā. [Gr. 142]

2.   Paraugošanas biežumi

Visus saskaņā ar 5. pantu noteiktos parametrus monitorē vismaz nākamajā tabulā noteiktajā biežumā, ja vien, pamatojoties uz piegādes risku novērtējumu, kas sagatavots saskaņā ar 9. pantu un šā pielikuma C daļu, nav noteikts cits paraugošanas biežums.

1. tabula

Atbilstības monitoringam vajadzīgais minimālais paraugošanas un analīžu biežums

| | Minimālais paraugu skaits gadā |
| --- | --- |
| ≤ 100 | 10a |
| > 100 | ≤ 1 000 | 10a |
| > 1 000 | ≤ 10 000 | 50b |
| >10 000 | ≤ 100 000 | 365 |
| >100 000 | 365 |
| Ūdens daudzums (m3), kuru diennaktī sadala vai saražo piegādes zonā


  (sk.


  1. un 2. piezīmi), m3 | A grupas parametrs (mikrobioloģiskais parametrs) – paraugu skaits gadā




  (sk.


  3. piezīmi) | B grupas parametrs (ķīmiskais parametrs) – paraugu skaits gadā |
| | ≤ 100 | > 0




  (sk. 4. piezīmi) | > 0




  (sk. 4. piezīmi) |
| > 100 | ≤ 1 000 | 4 | 1 |
| > 1 000 | ≤ 10 000 | 4




  +3




  uz katriem 1 000  m3/d un to daļu no kopējā apjoma | 1




  +1



  uz katriem 1 000  m3/d un to daļu no kopējā apjoma |
| > 10 000 | ≤ 100 000 | | 3




  - 1




  uz katriem 10 000  m3/dienā un for each 10 000  m3/day and to daļu no kopējā apjoma part thereof of the total volume |
| > 100 000 | | | 3




  +1




  uz katriem 10 000  m3/dienā un to daļu no kopējā apjoma |

Minimālais paraugu skaits gadā

≤ 100

10a

> 100

≤ 1 000

10a

> 1 000

≤ 10 000

50b

>10 000

≤ 100 000

365

>100 000

365

Ūdens daudzums (m3), kuru diennaktī sadala vai saražo piegādes zonā

(sk.


  1. un 2. piezīmi), m3

A grupas parametrs (mikrobioloģiskais parametrs) – paraugu skaits gadā

(sk.


  3. piezīmi)

B grupas parametrs (ķīmiskais parametrs) – paraugu skaits gadā

≤ 100

> 0

(sk. 4. piezīmi)

> 0

(sk. 4. piezīmi)

> 100

≤ 1 000

4

1

> 1 000

≤ 10 000

4

+3

uz katriem 1 000  m3/d un to daļu no kopējā apjoma

1

+1

uz katriem 1 000  m3/d un to daļu no kopējā apjoma

> 10 000

≤ 100 000

3

- 1

uz katriem 10 000  m3/dienā un for each 10 000  m3/day and to daļu no kopējā apjoma part thereof of the total volume

> 100 000

3

+1

uz katriem 10 000  m3/dienā un to daļu no kopējā apjoma

a: visi paraugi jāņem laikos, kad ir liels risks, ka apstrādē netiks iznīcināti visi zarnu patogēni.

b: vismaz 10 paraugi jāņem laikos, kad ir liels risks, ka apstrādē netiks iznīcināti visi zarnu patogēni.

1. piezīme. Piegādes zona ir ģeogrāfiski definēts apgabals, kurā no vienas vai vairākām ūdensgūtvēm

  ūdensgūtnēm
  iegūst dzeramo ūdeni un ūdens kvalitāti var uzskatīt par aptuveni vienādu.

2. piezīme. Apjomus rēķina kā kalendāra gada vidējos apjomus. Biežuma minimuma noteikšanai var arī izmantot nevis ūdens apjomu, bet gan iedzīvotāju skaitu piegādes zonā, pieņemot, ka ūdens patēriņš ir 200 l dienā uz vienu iedzīvotāju.

3. piezīme. Norādīto biežumu aprēķina šādi: piem., 4 300 m3/dienā = 16 paraugi (četri pirmajiem 1 000 m3/dienā + 12 vēl 3 300 m3/dienā).

3. 
  4.

  piezīme. Dalībvalstis, kas izlēmušas uz atsevišķiem piegādes objektiem, kas atbilst
  šīs direktīvas
  3. panta 2. punkta b) apakšpunktam, attiecināt izņēmumu, šos biežumus attiecina tikai uz piegādes zonām, no kurām piegādā 10 līdz 100 m3 dienā. [Gr. 186]

C DAĻA

Piegādes risku novērtējums

| 1. | 9. pantā minētā piegādes risku novērtējuma pamatā ir vispārīgie riska novērtēšanas principi, kas noteikti tādos starptautiskajos standartos kā standarts EN 15975-2 par “dzeramā ūdens piegādes drošību, vadlīnijām riska un krīžu pārvaldībai”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pēc piegādes risku novērtēšanas monitoringā vērā ņemto parametru sarakstu paplašina un B daļā noteiktos paraugošanas biežumus palielina, ja ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:






  a) | ar šajā pielikumā noteikto parametru sarakstu vai biežumiem nepietiek, lai izpildītu saistības, kas izriet no 11. panta 1. punkta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ar šajā pielikumā noteikto parametru sarakstu vai biežumiem nepietiek, lai izpildītu saistības, kas izriet no 11. panta 1. punkta;

| b) | 11. panta 6. punkta izpildei ir vajadzīgs papildu monitorings; |
| --- | --- |

b)

11. panta 6. punkta izpildei ir vajadzīgs papildu monitorings;

| c) | ir jāsniedz A daļas 1. punkta a) apakšpunktā paredzētais apliecinājums; |
| --- | --- |

c)

ir jāsniedz A daļas 1. punkta a) apakšpunktā paredzētais apliecinājums;

| d) | paraugošanas biežuma palielināšana ir vajadzīga saskaņā ar 8. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

d)

paraugošanas biežuma palielināšana ir vajadzīga saskaņā ar 8. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| 3. | Pēc piegādes risku novērtēšanas monitoringā vērā ņemto parametru sarakstu var sašaurināt un B daļā norādītos paraugošanas biežumus samazināt, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:






  a) | paraugošanas vieta un biežums, ņemot vērā 6. pantu, tiek noteikts kopsakarā ar parametra izcelsmi, kā arī tā koncentrācijas mainību un ilglaika tendenci; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

paraugošanas vieta un biežums, ņemot vērā 6. pantu, tiek noteikts kopsakarā ar parametra izcelsmi, kā arī tā koncentrācijas mainību un ilglaika tendenci;

| b) | lai varētu samazināt kāda parametra paraugošanas minimālo biežumu: visi rezultāti, kuri iegūti no paraugiem, kas ar regulāriem starplaikiem vismaz trīs gadus ievākti visai piegādes zonai reprezentatīvos paraugošanas punktos, ir mazāki par 60 % no parametra vērtības; |
| --- | --- |

b)

lai varētu samazināt kāda parametra paraugošanas minimālo biežumu: visi rezultāti, kuri iegūti no paraugiem, kas ar regulāriem starplaikiem vismaz trīs gadus ievākti visai piegādes zonai reprezentatīvos paraugošanas punktos, ir mazāki par 60 % no parametra vērtības;

| c) | lai kādu parametru varētu izņemt no monitorējamo parametru saraksta: visi rezultāti, kuri iegūti no paraugiem, kas ar regulāriem starplaikiem vismaz trīs gadus ievākti visai piegādes zonai reprezentatīvos punktos, ir mazāki par 30 % no parametra vērtības. |
| --- | --- |

c)

lai kādu parametru varētu izņemt no monitorējamo parametru saraksta: visi rezultāti, kuri iegūti no paraugiem, kas ar regulāriem starplaikiem vismaz trīs gadus ievākti visai piegādes zonai reprezentatīvos punktos, ir mazāki par 30 % no parametra vērtības.

| d) | lai kādu konkrētu parametru izņemtu no monitorējamo parametru saraksta: par to lemj, balstoties uz rezultātu, kas gūts riska novērtēšanā, kuras pamatā ir dzeramā ūdens ūdensgūtvju monitoringa rezultāti un kura apstiprina, ka cilvēka veselība ir aizsargāta no jebkādas nelabvēlīgas ietekmes, ko izraisītu dzeramā ūdens kontaminācija, kā noteikts 1. pantā; |
| --- | --- |

d)

lai kādu konkrētu parametru izņemtu no monitorējamo parametru saraksta: par to lemj, balstoties uz rezultātu, kas gūts riska novērtēšanā, kuras pamatā ir dzeramā ūdens ūdensgūtvju monitoringa rezultāti un kura apstiprina, ka cilvēka veselība ir aizsargāta no jebkādas nelabvēlīgas ietekmes, ko izraisītu dzeramā ūdens kontaminācija, kā noteikts 1. pantā;

| e) | lai samazinātu kāda parametra paraugošanas biežumu vai kādu parametru no monitorējamo parametru saraksta izņemtu: risku novērtējums apstiprina, ka ir mazvarbūtīgi, ka kāds saprātīgi paredzams faktors pasliktinās dzeramā ūdens kvalitāti. |
| --- | --- |

e)

lai samazinātu kāda parametra paraugošanas biežumu vai kādu parametru no monitorējamo parametru saraksta izņemtu: risku novērtējums apstiprina, ka ir mazvarbūtīgi, ka kāds saprātīgi paredzams faktors pasliktinās dzeramā ūdens kvalitāti.

| 4. | Ja monitoringa rezultāti, kas pierāda, ka 3. punkta b) līdz e) apakšpunktā noteiktie nosacījumi ir izpildīti, jau ir pieejami līdz [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena], minētos monitoringa rezultātus no tās dienas var izmantot, lai monitoringu pielāgotu pēc piegādes risku novērtēšanas. |
| --- | --- |

4.

D DAĻA

Paraugošanas metodes un paraugošanas punkti

| 1. | Paraugošanas punktus nosaka tā, lai tie atbilstu 6. pantā noteiktajām atbilstības vietām. Ja iespējams pierādīt, ka attiecīgo parametru mērītā vērtība nepasliktināsies, sadales tīklos dalībvalsts paraugus attiecībā uz noteiktiem parametriem drīkst ņemt vai nu piegādes zonā, vai attīrīšanas iekārtās. Cik iespējams, nodrošina, lai paraugu skaits būtu vienmērīgi sadalīts laikā un teritoriāli. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paraugošana atbilstības vietā atbilst šādām prasībām:






  a) | atbilstības paraugus attiecībā uz noteiktiem ķīmiskiem parametriem (konkrētāk, varu, svinu , Legionella un niķeli) ņem no patērētāja krāna bez iepriekšējas notecināšanas. Nejaušā darbadienas laikā ņem paraugu, kura tilpums ir viens litrs. Dalībvalstis var arī izmantot noteikta fiksēta netecēšanas laika metodes, kas labāk atbilst to situācijai, ja vien neatbilstību skaits piegādes zonas līmenī tāpēc neiznāks mazāks kā ar nejauša darbadienas laika metodi; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

atbilstības paraugus attiecībā uz noteiktiem ķīmiskiem parametriem (konkrētāk, varu, svinu , Legionella un niķeli) ņem no patērētāja krāna bez iepriekšējas notecināšanas. Nejaušā darbadienas laikā ņem paraugu, kura tilpums ir viens litrs. Dalībvalstis var arī izmantot noteikta fiksēta netecēšanas laika metodes, kas labāk atbilst to situācijai, ja vien neatbilstību skaits piegādes zonas līmenī tāpēc neiznāks mazāks kā ar nejauša darbadienas laika metodi;

| b) | mikrobioloģisko parametru atbilstības paraugus atbilstības vietā ņem un apstrādā saskaņā ar EN ISO 19458, paraugošanas nolūks B. |
| --- | --- |

b)

mikrobioloģisko parametru atbilstības paraugus atbilstības vietā ņem un apstrādā saskaņā ar EN ISO 19458, paraugošanas nolūks B.

| 2.a | Paraugus Legionella analīzēm vietējās sadales sistēmās ņem vietās, kur ir Legionella pneumophila izplatīšanās un/vai iedarbības risks. Dalībvalstis izstrādā vadlīnijas attiecībā uz paraugu ņemšanu Legionella analīzēm. [Gr. 144] |
| --- | --- |

2.a

| 3. | Paraugošanā sadales tīklā, izņemot paraugošanu no patērētāja krāna, ievēro ISO 5667-5. Attiecībā uz mikrobioloģiskiem parametriem paraugus sadales tīklā ņem un ar tiem rīkojas saskaņā ar EN ISO 19458, paraugošanas nolūks A. |
| --- | --- |

3.

IIa PIELIKUMS

Higiēnas prasību minimums vielām un materiāliem, kurus izmanto, lai ražotu jaunus izstrādājumus, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni:

| a) | to vielu saraksts, kuras ir atļauts izmantot, lai ražotu materiālus, cita starpā (bet ne tikai) organiskos materiālus, elastomērus, silikonus, metālus, cementātu, jonu apmaiņas sveķus un kompozītmateriālus, un no šādiem materiāliem izgatavotus ražojumus; |
| --- | --- |

a)

to vielu saraksts, kuras ir atļauts izmantot, lai ražotu materiālus, cita starpā (bet ne tikai) organiskos materiālus, elastomērus, silikonus, metālus, cementātu, jonu apmaiņas sveķus un kompozītmateriālus, un no šādiem materiāliem izgatavotus ražojumus;

| b) | īpašas prasības vielu izmantošanai materiālos un no šādiem materiāliem izgatavotos ražojumos; |
| --- | --- |

b)

īpašas prasības vielu izmantošanai materiālos un no šādiem materiāliem izgatavotos ražojumos;

| c) | īpaši ierobežojumi atsevišķu vielu nonākšanai dzeramajā ūdenī; |
| --- | --- |

c)

īpaši ierobežojumi atsevišķu vielu nonākšanai dzeramajā ūdenī;

| d) | higiēnas noteikumi, kas jāievēro attiecībā uz citām īpašībām, lai panāktu atbilstību; |
| --- | --- |

d)

higiēnas noteikumi, kas jāievēro attiecībā uz citām īpašībām, lai panāktu atbilstību;

| e) | pamatnoteikumi par to, kā pārliecināties par atbilstību a) līdz d) apakšpunkta prasībām; |
| --- | --- |

e)

pamatnoteikumi par to, kā pārliecināties par atbilstību a) līdz d) apakšpunkta prasībām;

| f) | noteikumi par paraugu ņemšanas un analizēšanas metodēm, kuras izmanto, lai pārliecinātos par atbilstību a) līdz d) apakšpunkta prasībām.

  [Gr. 145] |
| --- | --- |

f)

noteikumi par paraugu ņemšanas un analizēšanas metodēm, kuras izmanto, lai pārliecinātos par atbilstību a) līdz d) apakšpunkta prasībām.

  [Gr. 145]

III PIELIKUMS

PARAMETRU ANALĪZES SPECIFIKĀCIJAS

Dalībvalstis nodrošina, ka analīzes metodes, ko izmanto, monitorējot un pierādot atbilstību šai direktīvai, validē un dokumentē saskaņā ar EN ISO/IEC 17025 vai citiem līdzvērtīgiem starptautiski pieņemtiem standartiem. Dalībvalstis nodrošina, ka laboratorijas vai laboratoriju nolīgtas personas piemēro kvalitātes pārvaldības sistēmas metodiku saskaņā ar EN ISO/IEC-17025 vai citiem līdzvērtīgiem starptautiski atzītiem standartiem.

Ja nav analītiskas metodes, kas atbilstu B daļā norādītajiem minimālajiem veiktspējas kritērijiem, dalībvalstis nodrošina, ka monitorēšana tiek veikta, izmantojot labākos pieejamos paņēmienus, kas nav saistīti ar pārmērīgām izmaksām.

A DAĻA

Mikrobioloģiskie parametri, attiecībā uz kuriem ir norādītas analīzes metodes

Metodes attiecībā uz mikrobioloģiskajiem parametriem ir:

| a) | Escherichia coli (E. coli) un koliformas baktērijas (EN ISO 9308-1 vai EN ISO 9308-2); |
| --- | --- |

a)

Escherichia coli (E. coli) un koliformas baktērijas (EN ISO 9308-1 vai EN ISO 9308-2);

| b) | Enterococci (EN ISO 7899-2); |
| --- | --- |

b)

Enterococci (EN ISO 7899-2);

| c) | Pseudomonas aeruginosa (EN ISO 16266); |
| --- | --- |

c)

Pseudomonas aeruginosa (EN ISO 16266);

| d) | koloniju skaits vai heterotrofisko organismu koloniju skaits 22 oC (EN ISO 6222); |
| --- | --- |

d)

koloniju skaits vai heterotrofisko organismu koloniju skaits 22 oC (EN ISO 6222);

| e) | Clostridium perfringens, arī sporas (EN ISO 14189); |
| --- | --- |

e)

Clostridium perfringens, arī sporas (EN ISO 14189);

| f) | duļķainība (EN ISO 7027); |
| --- | --- |

f)

duļķainība (EN ISO 7027);

| g) | Legionella (EN ISO 11731); |
| --- | --- |

g)

Legionella (EN ISO 11731);

| h) | somatiskie kolifāgi (EN ISO 10705-2). |
| --- | --- |

h)

somatiskie kolifāgi (EN ISO 10705-2).

B DAĻA

Ķīmiskie parametri, attiecībā uz kuriem ir norādīti veiktspējas kritēriji

1.   Ķīmiskie parametri

Attiecībā uz 1. tabulā noteiktajiem parametriem ar lietoto analīzes metodi ir iespējams vismaz izmērīt koncentrācijas, kas līdzvērtīgas parametra vērtībai ar kvantitatīvās noteikšanas robežu, kura definēta Komisijas Direktīvas 2009/90/EK (1) 2. panta 2. punktā un ir 30 % no attiecīgās parametra vērtības vai zemāka, un ar mērījumu nenoteiktību, kura norādīta 1. tabulā. Rezultātu izsaka ar vismaz tikpat daudziem zīmīgajiem cipariem, cik ir I pielikuma B daļā aplūkotajai parametra vērtībai.

1. tabulā noteikto mērījumu nenoteiktību neizmanto par papildu pielaidi I pielikumā norādītajām parametru vērtībām.

1. tabula

Veiktspējas kritērija “Mērījumu nenoteiktība” minimumi

| Parametri | Mērījumu nenoteiktība
  (Sk. 1. piezīmi)
  % no parametra vērtības | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Akrilamīds | 30 | |
| Antimons | 40 | |
| Arsēns | 30 | |
| Benz(a)pirēns | 50 | Sk. 2. piezīmi |
| Benzols | 40 | |
| Bēta-estradiols (50-28-2) | 50 | |
| Bisfenols A | 50 | |
| Bors | 25 | |
| Bromāti | 40 | |
| Kadmijs | 25 | |
| Hlorāti | 30 | |
| Hlorīti | 30 | |
| Hroms | 30 | |
| Varš | 25 | |
| Cianīdi | 30 | Sk. 3. piezīmi |
| 1,2-dihloretāns | 40 | |
| Epihlorhidrīns | 30 | |
| Fluorīdi | 20 | |
| HAA | 50 | |
| Svins | 25 | |
| Dzīvsudrabs | 30 | |
| Mikrocistīns-LR | 30 | |
| Niķelis | 25 | |
| Nitrāti | 15 | |
| Nitrīti | 20 | |
| Nonilfenols | 50 | |
| Pesticīdi | 30 | Sk. 4. piezīmi |
| PFAS | 50 
  20 | |
| Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži | 30 | Sk. 5. piezīmi |
| Selēns | 40 | |
| Tetrahloretēns | 30 | Sk. 6. piezīmi |
| Trihloretēns | 40 | Sk. 6. piezīmi |
| Trihalometāni kopā | 40 | Sk. 5. piezīmi |
| Urāns | 30 | |
| Vinilhlorīds | 50 | |

Parametri

Mērījumu nenoteiktība

(Sk. 1. piezīmi)

% no parametra vērtības

Piezīmes

Akrilamīds

30

Antimons

40

Arsēns

30

Benz(a)pirēns

50

Sk. 2. piezīmi

Benzols

40

Bēta-estradiols (50-28-2)

50

Bisfenols A

50

Bors

25

Bromāti

40

Kadmijs

25

Hlorāti

30

Hlorīti

30

Hroms

30

Varš

25

Cianīdi

30

Sk. 3. piezīmi

1,2-dihloretāns

40

Epihlorhidrīns

30

Fluorīdi

20

HAA

50

Svins

25

Dzīvsudrabs

30

Mikrocistīns-LR

30

Niķelis

25

Nitrāti

15

Nitrīti

20

Nonilfenols

50

Pesticīdi

30

Sk. 4. piezīmi

PFAS

50 
  20

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

30

Sk. 5. piezīmi

Selēns

40

Tetrahloretēns

30

Sk. 6. piezīmi

Trihloretēns

40

Sk. 6. piezīmi

Trihalometāni kopā

40

Sk. 5. piezīmi

Urāns

30

Vinilhlorīds

50

[Gr. 177 UN 224]

2.   Piezīmes 1. un 2. tabulai

| 1. piezīme | Mērījumu nenoteiktība ir nenegatīvs parametrs, kas raksturo, cik izkliedētas ir lieluma vērtības, kuras piedēvē mērlielumam, balstoties uz izmantoto informāciju . Veiktspējas kritērijs “Mērījumu nenoteiktība” (k = 2) ir tabulā norādītais procents no parametra vērtības vai stingrākas vērtības . Mērījumu nenoteiktību aplēš parametra vērtības līmenī, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |
| 2. piezīme | Ja mērījumu nenoteiktības vērtību nav iespējams apmierināt, ieteicams izvēlēties labāko pieejamo paņēmienu (līdz 60 %). |
| 3. piezīme | Ar šo metodi nosaka kopējo cianīdu visās tā formās . |
| 4. piezīme | Atsevišķu pesticīdu veiktspējas kritēriji norādīti indikatīvi. Attiecībā uz dažiem pesticīdiem iespējams panākt pat tikai 30 % augstu mērījumu nenoteiktības vērtību, attiecībā uz vairākiem pesticīdiem var atļaut augstākas vērtības — līdz 80 %. |
| 5. piezīme | Veiktspējas kritēriji attiecas uz atsevišķām vielām un ir 25 % no I pielikuma B daļā norādītās vērtības. |
| 6. piezīme | Veiktspējas kritēriji attiecas uz atsevišķām vielām un ir 50 % no I pielikuma B daļā norādītās vērtības. |

1. piezīme

Mērījumu nenoteiktība ir nenegatīvs parametrs, kas raksturo, cik izkliedētas ir lieluma vērtības, kuras piedēvē mērlielumam, balstoties uz izmantoto informāciju . Veiktspējas kritērijs “Mērījumu nenoteiktība” (k = 2) ir tabulā norādītais procents no parametra vērtības vai stingrākas vērtības . Mērījumu nenoteiktību aplēš parametra vērtības līmenī, ja vien nav norādīts citādi.

2. piezīme

Ja mērījumu nenoteiktības vērtību nav iespējams apmierināt, ieteicams izvēlēties labāko pieejamo paņēmienu (līdz 60 %).

3. piezīme

Ar šo metodi nosaka kopējo cianīdu visās tā formās .

4. piezīme

Atsevišķu pesticīdu veiktspējas kritēriji norādīti indikatīvi. Attiecībā uz dažiem pesticīdiem iespējams panākt pat tikai 30 % augstu mērījumu nenoteiktības vērtību, attiecībā uz vairākiem pesticīdiem var atļaut augstākas vērtības — līdz 80 %.

5. piezīme

Veiktspējas kritēriji attiecas uz atsevišķām vielām un ir 25 % no I pielikuma B daļā norādītās vērtības.

6. piezīme

Veiktspējas kritēriji attiecas uz atsevišķām vielām un ir 50 % no I pielikuma B daļā norādītās vērtības.

---

(1)  Komisijas Direktīva 2009/90/EK (2009. gada 31. jūlijs), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK nosaka tehniskās specifikācijas ūdens stāvokļa ķīmiskajām analīzēm un monitoringam (OV L 201, 1.8.2009., 36. lpp.).

IV PIELIKUMS

INFORMĀCIJA SABIEDRĪBAI TIEŠSAISTĒ SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA [Gr. 146]

Patērētājiem tiešsaistē
  vai citā lietotājiem vienlīdz draudzīgā veidā
  ir pieejama šāda lietotājiem draudzīgi noformēta un īpaši pielāgota informācija: [Gr. 147]

| (1) | relevantā ūdens piegādātāja
  , apgādes teritorijas un apgādāto personu skaita un ūdens ražošanas veida
  identifikācija; [Gr. 148] |
| --- | --- |

(1)

relevantā ūdens piegādātāja
  , apgādes teritorijas un apgādāto personu skaita un ūdens ražošanas veida
  identifikācija; [Gr. 148]

| (2) | visjaunākie

  pārskats par visjaunākajiem
  I pielikuma A, un B 
  un Ba
   daļā norādīto parametru monitoringa rezultāti

  rezultātiem par katru ūdens piegādātāju
  , arī paraugošanas biežums un paraugošanas punktu atrašanās vieta, par apgādāto personu interesējošo apgabalu, kā arī saskaņā ar 5. pantu noteiktā parametra vērtība. Monitoringa rezultāti nedrīkst būt senāki [Gr. 149]







  a) | par vienu mēnesi, ja attiecīgais piegādātājs ir ļoti liels ūdens piegādātājs; |
| --- | --- | --- |

(2)

visjaunākie

  pārskats par visjaunākajiem
  I pielikuma A, un B 
  un Ba
   daļā norādīto parametru monitoringa rezultāti

  rezultātiem par katru ūdens piegādātāju
  , arī paraugošanas biežums un paraugošanas punktu atrašanās vieta, par apgādāto personu interesējošo apgabalu, kā arī saskaņā ar 5. pantu noteiktā parametra vērtība. Monitoringa rezultāti nedrīkst būt senāki [Gr. 149]

a)

par vienu mēnesi, ja attiecīgais piegādātājs ir ļoti liels ūdens piegādātājs;

| b) | par sešiem mēnešiem, ja attiecīgais piegādātājs

  tas
  ir
  vidējs vai
  liels ūdens piegādātājs; [Gr. 202] |
| --- | --- |

b)

par sešiem mēnešiem, ja attiecīgais piegādātājs

  tas
  ir
  vidējs vai
  liels ūdens piegādātājs; [Gr. 202]

| c) | par vienu gadu, ja attiecīgais piegādātājs ir
  tas ir ļoti mazs vai
  mazs ūdens piegādātājs; [Gr. 203] |
| --- | --- |

c)

par vienu gadu, ja attiecīgais piegādātājs ir
  tas ir ļoti mazs vai
  mazs ūdens piegādātājs; [Gr. 203]

| (3) | ja tiek

  kompetentās iestādes ir konstatējušas iespējamu cilvēka veselības apdraudējumu, jo ir
  pārsniegtas saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības, informācija par iespējamajām briesmām cilvēka veselībai un ar to saistītie ieteikumi par veselību un patēriņu vai hipersaite uz vietni, kurā šāda informācija pieejama; [Gr. 150] |
| --- | --- |

(3)

ja tiek

  kompetentās iestādes ir konstatējušas iespējamu cilvēka veselības apdraudējumu, jo ir
  pārsniegtas saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības, informācija par iespējamajām briesmām cilvēka veselībai un ar to saistītie ieteikumi par veselību un patēriņu vai hipersaite uz vietni, kurā šāda informācija pieejama; [Gr. 150]

| (4) | relevantā piegādes risku novērtējuma kopsavilkums;
  [Gr. 151] |
| --- | --- |

(4)

relevantā piegādes risku novērtējuma kopsavilkums;
  [Gr. 151]

| (5) | informācija par šādiem

  I pielikumā Ba daļā norādītajiem
  indikatorparametriem un ar tiem saistītajām parametru vērtībām:







  a) | krāsainība; |
| --- | --- | --- |

(5)

informācija par šādiem

  I pielikumā Ba daļā norādītajiem
  indikatorparametriem un ar tiem saistītajām parametru vērtībām:

a)

krāsainība;

| b) | pH (ūdeņraža jonu koncentrācija); |
| --- | --- |

b)

pH (ūdeņraža jonu koncentrācija);

| c) | elektrovadītspēja; |
| --- | --- |

c)

elektrovadītspēja;

| d) | dzelzs saturs; |
| --- | --- |

d)

dzelzs saturs;

| e) | mangāna saturs; |
| --- | --- |

e)

mangāna saturs;

| f) | smarža; |
| --- | --- |

f)

smarža;

| g) | garša; |
| --- | --- |

g)

garša;

| h) | cietība; |
| --- | --- |

h)

cietība;

| i) | minerāli, ūdenī izšķīdušie anjoni/katjoni:







  — | borāts BO3-; |
| --- | --- | --- |

i)

minerāli, ūdenī izšķīdušie anjoni/katjoni:

—

borāts BO3-;

| — | karbonāts CO3
  2-; |
| --- | --- |

—

karbonāts CO3
  2-;

| — | hlorīds Cl-; |
| --- | --- |

—

hlorīds Cl-;

| — | fluorīds F-; |
| --- | --- |

—

fluorīds F-;

| — | hidrogēnkarbonāts HCO3-; |
| --- | --- |

—

hidrogēnkarbonāts HCO3-;

| — | nitrāts NO3-; |
| --- | --- |

—

nitrāts NO3-;

| — | nitrīts NO2-; |
| --- | --- |

—

nitrīts NO2-;

| — | fosfāts PO4
  3-; |
| --- | --- |

—

fosfāts PO4
  3-;

| — | silikāts SiO2; |
| --- | --- |

—

silikāts SiO2;

| — | sulfāts SO4
  2-; |
| --- | --- |

—

sulfāts SO4
  2-;

| — | sulfīds S2-; |
| --- | --- |

—

sulfīds S2-;

| — | alumīnijs Al; |
| --- | --- |

—

alumīnijs Al;

| — | amonijs NH4+; |
| --- | --- |

—

amonijs NH4+;

| — | kalcijs Ca; |
| --- | --- |

—

kalcijs Ca;

| — | magnijs Mg; |
| --- | --- |

—

magnijs Mg;

| — | kālijs K; |
| --- | --- |

—

kālijs K;

| — | nātrijs Na. |
| --- | --- |

—

nātrijs Na.

| (6) | ieteikumi patērētājiem, arī par to, kā
  attiecīgā gadījumā
  samazināt ūdens patēriņu
  un ūdeni izmantot atbildīgi, ņemot vērā vietējos apstākļus
  ; [Gr. 153] |
| --- | --- |

(6)

ieteikumi patērētājiem, arī par to, kā
  attiecīgā gadījumā
  samazināt ūdens patēriņu
  un ūdeni izmantot atbildīgi, ņemot vērā vietējos apstākļus
  ; [Gr. 153]

| (7) | ja ūdens piegādātājs

  tas
  ir
  liels vai
  ļoti liels ūdens piegādātājs, šāda ikgadēja informācija: [Gr. 154]







  a) | ūdens sistēmas vispārīgie efektivitātes rādītāji, arī noplūžu rādītāji un energopatēriņš uz piegādātā ūdens kubikmetru

  noplūdes apjomi, ko noteikušas dalībvalstis
  ; [Gr. 155] |
| --- | --- | --- |

(7)

ja ūdens piegādātājs

  tas
  ir
  liels vai
  ļoti liels ūdens piegādātājs, šāda ikgadēja informācija: [Gr. 154]

a)

ūdens sistēmas vispārīgie efektivitātes rādītāji, arī noplūžu rādītāji un energopatēriņš uz piegādātā ūdens kubikmetru

  noplūdes apjomi, ko noteikušas dalībvalstis
  ; [Gr. 155]

| b) | informācija par ūdens piegādātāja pārvaldību un vadību, arī valdes sastāvu

  ūdens piegādes pārvaldības veidu un īpašumtiesību struktūru
  ; [Gr. 156] |
| --- | --- |

b)

informācija par ūdens piegādātāja pārvaldību un vadību, arī valdes sastāvu

  ūdens piegādes pārvaldības veidu un īpašumtiesību struktūru
  ; [Gr. 156]

| c) | gadā piegādātais ūdens daudzums un tendences; |
| --- | --- |

c)

gadā piegādātais ūdens daudzums un tendences;

| d) | ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  informācija par patērētājiem pārdotā ūdens tarifu

  tarifa struktūru
  uz
  ūdens
  kubikmetru, arī

  cita starpā par
  fiksētajām un mainīgajām izmaksām, norādot vismaz izmaksas, kas

  kā arī par izmaksām
  ,
  kuras
  saistītas ar energopatēriņu uz kubikmetru piegādātā ūdens, ar pasākumiem, ko ūdens piegādātāji veic 8. panta 4. punktā prasītā apdraudējumu novērtējuma sagatavošanai,
  un kuras saistītas
  ar dzeramā ūdens apstrādi un sadali un ar notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, un izmaksas

  , kā arī par izmaksām
  , kas saistītas ar 13. pantā norādītajiem pasākumiem, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši; [Gr. 157] |
| --- | --- |

d)

ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  informācija par patērētājiem pārdotā ūdens tarifu

  tarifa struktūru
  uz
  ūdens
  kubikmetru, arī

  cita starpā par
  fiksētajām un mainīgajām izmaksām, norādot vismaz izmaksas, kas

  kā arī par izmaksām
  ,
  kuras
  saistītas ar energopatēriņu uz kubikmetru piegādātā ūdens, ar pasākumiem, ko ūdens piegādātāji veic 8. panta 4. punktā prasītā apdraudējumu novērtējuma sagatavošanai,
  un kuras saistītas
  ar dzeramā ūdens apstrādi un sadali un ar notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, un izmaksas

  , kā arī par izmaksām
  , kas saistītas ar 13. pantā norādītajiem pasākumiem, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši; [Gr. 157]

| e) | investīcijas, kas piegādātājam šķiet vajadzīgas ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālās ilgtspējas nodrošināšanai (arī infrastruktūras uzturēšanai), un faktiski saņemtās vai atgūtās investīcijas;
  jau ir ieguldītas, tiek ieguldītas un tiek plānotas, kā arī finansēšanas plāns
  ; [Gr. 158] |
| --- | --- |

e)

investīcijas, kas piegādātājam šķiet vajadzīgas ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālās ilgtspējas nodrošināšanai (arī infrastruktūras uzturēšanai), un faktiski saņemtās vai atgūtās investīcijas;
  jau ir ieguldītas, tiek ieguldītas un tiek plānotas, kā arī finansēšanas plāns
  ; [Gr. 158]

| f) | izmantotie ūdens apstrādes un dezinfekcijas paveidi; |
| --- | --- |

f)

izmantotie ūdens apstrādes un dezinfekcijas paveidi;

| g) | kopsavilkums un statistiska informācija par patērētāju sūdzībām un to, cik laicīgi un adekvāti reaģēts uz problēmām

  kā tās ir atrisinātas
  ; [Gr. 159] |
| --- | --- |

g)

kopsavilkums un statistiska informācija par patērētāju sūdzībām un to, cik laicīgi un adekvāti reaģēts uz problēmām

  kā tās ir atrisinātas
  ; [Gr. 159]

| (8) | pēc pieprasījuma — piekļuve līdz 10 gadus veciem vēsturiskajiem datiem par 2. un 3. punktā norādīto informāciju
  , kas nav vecāki par 10 gadiem, bet tikai par laikposmu no šīs direktīvas transponēšanas dienas
  . [Gr. 160] |
| --- | --- |

(8)

pēc pieprasījuma — piekļuve līdz 10 gadus veciem vēsturiskajiem datiem par 2. un 3. punktā norādīto informāciju
  , kas nav vecāki par 10 gadiem, bet tikai par laikposmu no šīs direktīvas transponēšanas dienas
  . [Gr. 160]

V PIELIKUMS

A daļa

Atceltā direktīva ar tās grozījumu sarakstu

(minēti 23. pantā)

| Padomes Direktīva 98/83/EK
  (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.) | |
| --- | --- |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003
  (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) | Tikai II pielikuma 29. punkts |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 596/2009
  (OV L 188, 18.7.2009., 14. lpp.) | Tikai pielikuma 2.2. punkts |
| Komisijas Direktīva (ES) 2015/1787
  (OV L 260, 7.10.2015., 6. lpp.) | |

Padomes Direktīva 98/83/EK

(OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003

(OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.)

Tikai II pielikuma 29. punkts

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 596/2009

(OV L 188, 18.7.2009., 14. lpp.)

Tikai pielikuma 2.2. punkts

Komisijas Direktīva (ES) 2015/1787

(OV L 260, 7.10.2015., 6. lpp.)

B daļa

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos

(minēti 23. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš | |
| --- | --- | --- |
| 98/83/EK | 2000. gada 25. decembris | |
| (ES) 2015/1787 | 2017. gada 27. oktobris | |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

98/83/EK

2000. gada 25. decembris

(ES) 2015/1787

2017. gada 27. oktobris

VI PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 98/83/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. panta ievadteksts | 2. panta ievadteksts |
| 2. panta 1. un 2. punkts | 2. panta 1. un 2. punkts |
| — | 2. panta 3. līdz 8. punkts |
| 3. panta 1. punkta ievadteksts | 3. panta 1. punkta ievadteksts |
| 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts | 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts |
| 3. panta 2. un 3. punkts | 3. panta 2. un 3. punkts |
| 4. panta 1. punkta ievadteksts | 4. panta 1. punkta ievadteksts |
| 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts | 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts |
| 4. panta 1. punkta otrā daļa | 4. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 4. panta 2. punkts | 4. panta 2. punkts |
| 5. panta 1. un 2. punkts | 5. panta 1. punkts |
| 5. panta 3. punkts | 5. panta 2. punkts |
| 6. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts | 6. panta a) līdz c) punkts |
| 6. panta 1. punkta d) apakšpunkts | — |
| 6. panta 2. punkts | — |
| 6. panta 3. punkts | — |
| — | 7. pants |
| — | 8. pants |
| | 9. pants |
| — | 10. pants |
| 7. panta 1. punkts | 11. panta 1. punkts |
| 7. panta 2. punkts | 11. panta 2. punkta ievadteksts |
| — | 11. panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunkts |
| 7. panta 3. punkts | 11. panta 3. punkts |
| 7. panta 4. punkts | — |
| 7. panta 5. punkta a) apakšpunkts | 11. panta 4. punkta ievadteksts |
| 7. panta 5. punkta b) apakšpunkts | 11. panta 4. punkta a) apakšpunkts |
| 7. panta 5. punkta c) apakšpunkts | 11. panta 4. punkta b) apakšpunkts |
| 7. panta 6. punkts | 11. panta 5. punkts |
| 8. panta 1. punkts | 12. panta 1. punkts |
| 8. panta 2. punkts | 12. panta 2. punkta pirmā daļa |
| — | 12. panta 2. punkta otrā daļa |
| 8. panta 3. punkts | 12. panta 3. punkta pirmā daļa |
| — | 12. panta 3. punkta otrā daļa |
| — | 12. panta 4. punkta a) līdz c) apakšpunkts |
| 8. panta 4. punkts | 12. panta 5. punkts |
| 8. panta 5. līdz 7. punkts | — |
| 9. pants | — |
| 10. pants | — |
| — | 13. pants |
| — | 14. pants |
| — | 15. pants |
| — | 16. pants |
| — | 17. pants |
| 11. panta 1. punkts | 18. panta 1. punkta pirmā daļa |
| — | 18. panta 1. punkta otrā daļa |
| 11. panta 2. punkts | — |
| — | 18. panta 2. punkts |
| — | 19. pants |
| 12. panta 1. punkts | 20. panta 1. punkts |
| 12. panta 2. punkta pirmā daļa | 20. panta 1. punkts |
| 12. panta 2. punkta otrā daļa | — |
| 12. panta 3. punkts | — |
| 13. pants | — |
| 14. pants | — |
| 15. pants | — |
| — | 21. pants |
| 17. panta 1. un 2. punkts | 22. panta 1. un 2. punkts |
| 16. panta 1. punkts | 23. panta 1. punkts |
| 16. panta 2. punkts | — |
| | 23. panta 2. punkts |
| 18. pants | 24. pants |
| 19. pants | 25. pants |
| I pielikuma A daļa | I pielikuma A daļa |
| I pielikuma B daļa | I pielikuma B daļa |
| I pielikuma C daļa | — |
| — | I pielikuma C daļa |
| II pielikuma A daļas 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts | II pielikuma A daļas 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts |
| II pielikuma A daļas 2. punkta pirmā daļa | II pielikuma A daļas 2. punkta pirmā daļa |
| — | II pielikuma A daļas 2. punkta otrā daļa un tabula |
| II pielikuma A daļas 2. punkta otrā daļa | II pielikuma A daļas 2. punkta trešā daļa |
| II pielikuma A daļas 3. punkts | — |
| II pielikuma A daļas 4. punkts | II pielikuma A daļas 3. punkts |
| II pielikuma B daļas 1. punkts | — |
| II pielikuma B daļas 2. punkts | II pielikuma B daļas 1. punkts |
| II pielikuma B daļas 3. punkts | II pielikuma B daļas 2. punkts |
| II pielikuma C daļas 1. punkts | — |
| II pielikuma C daļas 2. punkts | II pielikuma C daļas 1. punkts |
| II pielikuma C daļas 3. punkts | — |
| II pielikuma C daļas 4. punkts | II pielikuma C daļas 2. punkts |
| II pielikuma C daļas 5. punkts | II pielikuma C daļas 3. punkts |
| — | II pielikuma C daļas 4. punkts |
| II pielikuma C daļas 6. punkts | — |
| II pielikuma D daļas 1. līdz 3. punkts | II pielikuma D daļas 1. līdz 3. punkts |
| III pielikuma pirmā un otrā daļa | III pielikuma pirmā un otrā daļa |
| III pielikuma A daļas pirmā un otrā daļa | — |
| III pielikuma A daļas trešās daļas a) līdz f) punkts | III pielikuma A daļas trešās daļas a) līdz h) punkts |
| III pielikuma B daļas 1. punkta pirmā daļa | III pielikuma B daļas 1. punkta pirmā daļa |
| III pielikuma B daļas 1. punkta otrā daļa | — |
| III pielikuma B daļas 1. punkta trešā daļa un 1. tabula | III pielikuma B daļas 1. punkta otrā daļa un 1. tabula |
| III pielikuma B daļas 1. punkta 2. tabula | — |
| III pielikuma B daļas 2. punkts | III pielikuma B daļas 2. punkts |
| IV PIELIKUMS | — |
| V PIELIKUMS | — |
| — | IV PIELIKUMS |
| — | V PIELIKUMS |
| — | VI PIELIKUMS |

Direktīva 98/83/EK

Šī direktīva

1. pants

1. pants

2. panta ievadteksts

2. panta ievadteksts

2. panta 1. un 2. punkts

2. panta 1. un 2. punkts

—

2. panta 3. līdz 8. punkts

3. panta 1. punkta ievadteksts

3. panta 1. punkta ievadteksts

3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts

3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts

3. panta 2. un 3. punkts

3. panta 2. un 3. punkts

4. panta 1. punkta ievadteksts

4. panta 1. punkta ievadteksts

4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts

4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts

4. panta 1. punkta otrā daļa

4. panta 1. punkta c) apakšpunkts

4. panta 2. punkts

4. panta 2. punkts

5. panta 1. un 2. punkts

5. panta 1. punkts

5. panta 3. punkts

5. panta 2. punkts

6. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts

6. panta a) līdz c) punkts

6. panta 1. punkta d) apakšpunkts

—

6. panta 2. punkts

—

6. panta 3. punkts

—

—

7. pants

—

8. pants

9. pants

—

10. pants

7. panta 1. punkts

11. panta 1. punkts

7. panta 2. punkts

11. panta 2. punkta ievadteksts

—

11. panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunkts

7. panta 3. punkts

11. panta 3. punkts

7. panta 4. punkts

—

7. panta 5. punkta a) apakšpunkts

11. panta 4. punkta ievadteksts

7. panta 5. punkta b) apakšpunkts

11. panta 4. punkta a) apakšpunkts

7. panta 5. punkta c) apakšpunkts

11. panta 4. punkta b) apakšpunkts

7. panta 6. punkts

11. panta 5. punkts

8. panta 1. punkts

12. panta 1. punkts

8. panta 2. punkts

12. panta 2. punkta pirmā daļa

—

12. panta 2. punkta otrā daļa

8. panta 3. punkts

12. panta 3. punkta pirmā daļa

—

12. panta 3. punkta otrā daļa

—

12. panta 4. punkta a) līdz c) apakšpunkts

8. panta 4. punkts

12. panta 5. punkts

8. panta 5. līdz 7. punkts

—

9. pants

—

10. pants

—

—

13. pants

—

14. pants

—

15. pants

—

16. pants

—

17. pants

11. panta 1. punkts

18. panta 1. punkta pirmā daļa

—

18. panta 1. punkta otrā daļa

11. panta 2. punkts

—

—

18. panta 2. punkts

—

19. pants

12. panta 1. punkts

20. panta 1. punkts

12. panta 2. punkta pirmā daļa

20. panta 1. punkts

12. panta 2. punkta otrā daļa

—

12. panta 3. punkts

—

13. pants

—

14. pants

—

15. pants

—

—

21. pants

17. panta 1. un 2. punkts

22. panta 1. un 2. punkts

16. panta 1. punkts

23. panta 1. punkts

16. panta 2. punkts

—

23. panta 2. punkts

18. pants

24. pants

19. pants

25. pants

I pielikuma A daļa

I pielikuma A daļa

I pielikuma B daļa

I pielikuma B daļa

I pielikuma C daļa

—

—

I pielikuma C daļa

II pielikuma A daļas 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts

II pielikuma A daļas 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts

II pielikuma A daļas 2. punkta pirmā daļa

II pielikuma A daļas 2. punkta pirmā daļa

—

II pielikuma A daļas 2. punkta otrā daļa un tabula

II pielikuma A daļas 2. punkta otrā daļa

II pielikuma A daļas 2. punkta trešā daļa

II pielikuma A daļas 3. punkts

—

II pielikuma A daļas 4. punkts

II pielikuma A daļas 3. punkts

II pielikuma B daļas 1. punkts

—

II pielikuma B daļas 2. punkts

II pielikuma B daļas 1. punkts

II pielikuma B daļas 3. punkts

II pielikuma B daļas 2. punkts

II pielikuma C daļas 1. punkts

—

II pielikuma C daļas 2. punkts

II pielikuma C daļas 1. punkts

II pielikuma C daļas 3. punkts

—

II pielikuma C daļas 4. punkts

II pielikuma C daļas 2. punkts

II pielikuma C daļas 5. punkts

II pielikuma C daļas 3. punkts

—

II pielikuma C daļas 4. punkts

II pielikuma C daļas 6. punkts

—

II pielikuma D daļas 1. līdz 3. punkts

II pielikuma D daļas 1. līdz 3. punkts

III pielikuma pirmā un otrā daļa

III pielikuma pirmā un otrā daļa

III pielikuma A daļas pirmā un otrā daļa

—

III pielikuma A daļas trešās daļas a) līdz f) punkts

III pielikuma A daļas trešās daļas a) līdz h) punkts

III pielikuma B daļas 1. punkta pirmā daļa

III pielikuma B daļas 1. punkta pirmā daļa

III pielikuma B daļas 1. punkta otrā daļa

—

III pielikuma B daļas 1. punkta trešā daļa un 1. tabula

III pielikuma B daļas 1. punkta otrā daļa un 1. tabula

III pielikuma B daļas 1. punkta 2. tabula

—

III pielikuma B daļas 2. punkts

III pielikuma B daļas 2. punkts

IV PIELIKUMS

—

V PIELIKUMS

—

—

IV PIELIKUMS

—

V PIELIKUMS

—

VI PIELIKUMS

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/930 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/930

---

P8_TA(2019)0321

Pārstrukturēšanas, maksātnespējas un saistību dzēšanas procedūru efektivitātes palielināšana ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, otro iespēju un pārstrukturēšanas, maksātnespējas un saistību dzēšanas procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem un ar ko groza Direktīvu 2012/30/ES (COM(2016)0723 – C8-0475/2016 – 2016/0359(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/52)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0723), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0723),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0475/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0475/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Īrijas parlamenta Parstāvju palāta un Īrijas parlamenta senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Īrijas parlamenta Parstāvju palāta un Īrijas parlamenta senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 29. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 29. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 12. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 12. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā pagaidu vienošanos, ko saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu ir apstiprinājusi atbildīgā komiteja, Komisijas apņemšanos pārņemt Parlamenta nostāju un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt šo nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pagaidu vienošanos, ko saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu ir apstiprinājusi atbildīgā komiteja, Komisijas apņemšanos pārņemt Parlamenta nostāju un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt šo nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī atzinumus Ekonomikas un monetārās komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas (A8-0269/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī atzinumus Ekonomikas un monetārās komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas (A8-0269/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 209, 30.6.2017., 21. lpp.

(2)  OV C 342, 12.10.2017., 43. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0359

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, parādsaistību dzēšanu un diskvalifikāciju un ar pārstrukturēšanu, maksātnespēju un parādsaistību dzēšanu saistīto procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 (Direktīva par pārstrukturēšanu un maksātnespēju)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/1023.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/932 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/932

---

P8_TA(2019)0322

Noteikumi par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām tiešsaistes televīzijas un radio programmu apraidēm ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām (COM(2016)0594 – C8-0384/2016 – 2016/0284(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/53)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0594), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0594),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0384/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0384/2016),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 53. panta 1. punktu un 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 53. panta 1. punktu un 62. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 25. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 25. janvāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 18. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0378/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0378/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 125, 21.4.2017., 27. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0284

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko paredz noteikumus par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām, un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/83/EEK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/789.)

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/934 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/934

---

P8_TA(2019)0323

Programmas “Radošā Eiropa” (2021–2027) izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (COM(2018)0366 – C8-0237/2018 – 2018/0190(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/54)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0366),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 167. panta 5. punktu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0237/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 167. panta 5. punktu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0237/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2019. gada 6. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2019. gada 6. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0156/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0156/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 110, 22.3.2019., 87. lpp.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2018)0190

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021–2027) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. panta 5. punktu un 173. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Kultūra,
  māksla,
  kultūras mantojums un kultūru daudzveidība Eiropas sabiedrībai ir ļoti vērtīga

  vērtīgi
  no kultūras,
  izglītības, demokrātijas,
  vides, sociālā
  , cilvēktiesību
  un ekonomiskā viedokļa un būtu jāveicina un jāatbalsta. 2017. gada 25. marta Romas deklarācijā, tāpat kā Eiropadomes 2017. gada decembra sanāksmē tika paziņots, ka izglītība un kultūra ir ļoti svarīgas, lai veidotu iekļaujošas un saliedētas sabiedrības visiem un lai uzturētu Eiropas konkurētspēju. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Kultūra,
  māksla,
  kultūras mantojums un kultūru daudzveidība Eiropas sabiedrībai ir ļoti vērtīga

  vērtīgi
  no kultūras,
  izglītības, demokrātijas,
  vides, sociālā
  , cilvēktiesību
  un ekonomiskā viedokļa un būtu jāveicina un jāatbalsta. 2017. gada 25. marta Romas deklarācijā, tāpat kā Eiropadomes 2017. gada decembra sanāksmē tika paziņots, ka izglītība un kultūra ir ļoti svarīgas, lai veidotu iekļaujošas un saliedētas sabiedrības visiem un lai uzturētu Eiropas konkurētspēju. [Gr. 1]

| (2) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība. Šīs vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  (Harta)
  , kam, kā minēts LES 6. pantā, ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem.
  Proti, Hartas 11. pants paredz vārda un informācijas brīvību un 13. pants — mākslas un zinātnes brīvību. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība. Šīs vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  (Harta)
  , kam, kā minēts LES 6. pantā, ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem.
  Proti, Hartas 11. pants paredz vārda un informācijas brīvību un 13. pants — mākslas un zinātnes brīvību. [Gr. 2]

| (3) | LES 3. pantā ir arī noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību” un ka cita starpā tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu. |
| --- | --- |

(3)

LES 3. pantā ir arī noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību” un ka cita starpā tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu.

| (4) | Turklāt Komisijas paziņojumā par jaunu Eiropas darba kārtību kultūrai (4) ir noteikti Savienības mērķi kultūras un radošajās industrijās. Tās mērķis ir izmantot kultūras un kultūru daudzveidības potenciālu sociālajai kohēzijai un sabiedrības labbūtībai, veicinot kultūras un radošo industriju pārrobežu dimensiju, atbalstot to izaugsmes spēju, mudinot uz kultūrā balstītu radošumu izglītībā, inovācijā, nodarbinātībā un izaugsmē, kā arī nostiprinot starptautiskos kultūras sakarus. Ar programmu “Radošā Eiropa”, līdz ar citām Savienības programmām, būtu jāpalīdz īstenot šo jauno Eiropas darba kārtību kultūrai
  , ņemot vērā to, ka vienmēr būtu jāsaglabā un jāveicina kultūras un mākslinieciskās izpausmes nezūdošā vērtība un ka sadarbības projektu centrā ir mākslinieciskā jaunrade
  .
  Šīs Jaunās Eiropas darba kārtības kultūrai atbalstīšana
  saskan arī ar 2005. gada UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas spēkā stājās 2007. gada 18. martā un kurai Savienība ir pievienojusies. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(4)

Turklāt Komisijas paziņojumā par jaunu Eiropas darba kārtību kultūrai (4) ir noteikti Savienības mērķi kultūras un radošajās industrijās. Tās mērķis ir izmantot kultūras un kultūru daudzveidības potenciālu sociālajai kohēzijai un sabiedrības labbūtībai, veicinot kultūras un radošo industriju pārrobežu dimensiju, atbalstot to izaugsmes spēju, mudinot uz kultūrā balstītu radošumu izglītībā, inovācijā, nodarbinātībā un izaugsmē, kā arī nostiprinot starptautiskos kultūras sakarus. Ar programmu “Radošā Eiropa”, līdz ar citām Savienības programmām, būtu jāpalīdz īstenot šo jauno Eiropas darba kārtību kultūrai
  , ņemot vērā to, ka vienmēr būtu jāsaglabā un jāveicina kultūras un mākslinieciskās izpausmes nezūdošā vērtība un ka sadarbības projektu centrā ir mākslinieciskā jaunrade
  .
  Šīs Jaunās Eiropas darba kārtības kultūrai atbalstīšana
  saskan arī ar 2005. gada UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas spēkā stājās 2007. gada 18. martā un kurai Savienība ir pievienojusies. [Gr. 3]

| (4a) | Savienības politika papildinās un dos pievienoto vērtību dalībvalstu intervencei kultūras un radošajā jomā. Savienības politikas jomu ietekme būtu regulāri jāizvērtē, ņemot vērā kvalitatīvos un kvantitatīvos rādītājus, piemēram, iedzīvotāju ieguvumus, iedzīvotāju aktīvu līdzdalību, Savienības ekonomikas ieguvumus izaugsmes un nodarbinātības un citu ekonomikas nozaru ietekmes ziņā, kā arī kultūras un radošajās nozarēs strādājošo cilvēku prasmes un kompetences. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4a)

Savienības politika papildinās un dos pievienoto vērtību dalībvalstu intervencei kultūras un radošajā jomā. Savienības politikas jomu ietekme būtu regulāri jāizvērtē, ņemot vērā kvalitatīvos un kvantitatīvos rādītājus, piemēram, iedzīvotāju ieguvumus, iedzīvotāju aktīvu līdzdalību, Savienības ekonomikas ieguvumus izaugsmes un nodarbinātības un citu ekonomikas nozaru ietekmes ziņā, kā arī kultūras un radošajās nozarēs strādājošo cilvēku prasmes un kompetences. [Gr. 4]

| (4b) | Programmas mērķi ir Eiropas kultūras mantojuma aizsardzība un palielināšana. Šie mērķi tika atzīti arī saistībā ar tiesībām iegūt zināšanas par kultūras mantojumu un piedalīties kultūras dzīvē, kuras noteiktas Eiropas Padomes Vispārējā konvencijā par kultūras mantojuma vērtību sabiedrībai (Faro Konvencija), kas stājās spēkā 2011. gada 1. jūnijā. Šī konvencija arī uzsver kultūras mantojuma nozīmi miermīlīgas un demokrātiskas sabiedrības veidošanā un ilgtspējīgas attīstības un kultūru daudzveidības veicināšanas procesā. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(4b)

Programmas mērķi ir Eiropas kultūras mantojuma aizsardzība un palielināšana. Šie mērķi tika atzīti arī saistībā ar tiesībām iegūt zināšanas par kultūras mantojumu un piedalīties kultūras dzīvē, kuras noteiktas Eiropas Padomes Vispārējā konvencijā par kultūras mantojuma vērtību sabiedrībai (Faro Konvencija), kas stājās spēkā 2011. gada 1. jūnijā. Šī konvencija arī uzsver kultūras mantojuma nozīmi miermīlīgas un demokrātiskas sabiedrības veidošanā un ilgtspējīgas attīstības un kultūru daudzveidības veicināšanas procesā. [Gr. 5]

| (5) | Eiropas kultūru daudzveidības veicināšana ir atkarīga no tā, vai pastāv plaukstošas un noturīgas

  un kopīgu sakņu apzināšanās ir balstīta uz mākslinieciskās izpausmes brīvību, mākslinieku un
  kultūras un radošās industrijas, kas spēj

  pakalpojumu sniedzēju spējām un kompetenci, uz plaukstošu un noturīgu kultūras un radošo industriju sabiedriskajā un privātajā sektorā un to spēju
  radīt,
  realizēt inovācijas,
  ražot
  savus darbus
  un izplatīt savus darbus

  tos
  lielai un daudzveidīgai Eiropas auditorijai. Tādējādi tiek palielināts šo industriju darījumdarbības potenciāls
  , uzlabota piekļuve un vēl vairāk veicināts radošais saturs, mākslinieciskā izpēte un radošums
  un tiek sekmēta ilgtspējīga izaugsme un darbvietu radīšana. Sekmējot radošumu
  un jaunas zināšanas
  , tiek veicināta arī konkurētspēja un
  inovācijas rašanās
  rūpniecības vērtības veidošanas ķēdēs.
  Būtu jāpieņem plašāka pieeja mākslas un kultūras izglītībai un mākslinieciskajai izpētei, pārejot no zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) pieejas uz STEAM (zinātne, tehnoloģijas, inženierzinātnes, māksla, matemātika) pieeju.
  Neraugoties uz nesenajiem panākumiem,
  attiecībā uz palīdzību tulkošanai un subtitrēšanai
  Eiropas kultūras un radošais tirgus joprojām ir sadrumstalots pēc valstu un valodu kritērijiem
  . Vienlaikus ievērojot katra tirgus īpatnības, ir iespējams darīt vairāk
  , lai kultūras un radošās industrijas
  spētu
  pilnīgi izmantot Eiropas vienoto tirgu un jo īpaši digitālo vienoto tirgu
  , tostarp ņemot vērā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību
  . [Gr. 6] |
| --- | --- |

(5)

Eiropas kultūru daudzveidības veicināšana ir atkarīga no tā, vai pastāv plaukstošas un noturīgas

  un kopīgu sakņu apzināšanās ir balstīta uz mākslinieciskās izpausmes brīvību, mākslinieku un
  kultūras un radošās industrijas, kas spēj

  pakalpojumu sniedzēju spējām un kompetenci, uz plaukstošu un noturīgu kultūras un radošo industriju sabiedriskajā un privātajā sektorā un to spēju
  radīt,
  realizēt inovācijas,
  ražot
  savus darbus
  un izplatīt savus darbus

  tos
  lielai un daudzveidīgai Eiropas auditorijai. Tādējādi tiek palielināts šo industriju darījumdarbības potenciāls
  , uzlabota piekļuve un vēl vairāk veicināts radošais saturs, mākslinieciskā izpēte un radošums
  un tiek sekmēta ilgtspējīga izaugsme un darbvietu radīšana. Sekmējot radošumu
  un jaunas zināšanas
  , tiek veicināta arī konkurētspēja un
  inovācijas rašanās
  rūpniecības vērtības veidošanas ķēdēs.
  Būtu jāpieņem plašāka pieeja mākslas un kultūras izglītībai un mākslinieciskajai izpētei, pārejot no zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) pieejas uz STEAM (zinātne, tehnoloģijas, inženierzinātnes, māksla, matemātika) pieeju.
  Neraugoties uz nesenajiem panākumiem,
  attiecībā uz palīdzību tulkošanai un subtitrēšanai
  Eiropas kultūras un radošais tirgus joprojām ir sadrumstalots pēc valstu un valodu kritērijiem
  . Vienlaikus ievērojot katra tirgus īpatnības, ir iespējams darīt vairāk
  , lai kultūras un radošās industrijas
  spētu
  pilnīgi izmantot Eiropas vienoto tirgu un jo īpaši digitālo vienoto tirgu
  , tostarp ņemot vērā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību
  . [Gr. 6]

| (5a) | Digitālā pārveide izraisa izmaiņas paradigmā un ir viens no būtiskākajiem izaicinājumiem kultūras un radošajām industrijām. Digitālā inovācija ir mainījusi ieradumus un attiecības, kā arī ražošanas un patēriņa modeļus gan indivīdu, gan sabiedrības līmenī, un tai būtu jāveicina kultūras un radošās izpausmes un kultūras un radošā vēstījuma sniegšana, ņemot vērā kultūras un radošo industriju īpašo vērtību digitālajā vidē. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(5a)

Digitālā pārveide izraisa izmaiņas paradigmā un ir viens no būtiskākajiem izaicinājumiem kultūras un radošajām industrijām. Digitālā inovācija ir mainījusi ieradumus un attiecības, kā arī ražošanas un patēriņa modeļus gan indivīdu, gan sabiedrības līmenī, un tai būtu jāveicina kultūras un radošās izpausmes un kultūras un radošā vēstījuma sniegšana, ņemot vērā kultūras un radošo industriju īpašo vērtību digitālajā vidē. [Gr. 7]

| (6) | Programmā būtu jāņem vērā kultūras un radošo industriju divējādais raksturs, no vienas puses, atzīstot kultūras nezūdošo un māksliniecisko vērtību un, no otras puses, šo industriju ekonomisko vērtību, tostarp plašāku devumu izaugsmē, konkurētspējā, radošumā, inovācijā
  , starpkultūru dialogā, sociālajā kohēzijā un zināšanu radīšanā
  . Tam nepieciešamas spēcīgas Eiropas kultūras un radošās industrijas 
  — gan komerciālajā, gan bezpeļņas sektorā —
  , jo īpaši rosīga Eiropas audiovizuālā rūpniecība, ņemot vērā tās spēju sasniegt lielu auditoriju
  vietējā, valsts un Savienības līmenī
  un tās ekonomisko nozīmi, tostarp arī attiecībā uz citām radošajām industrijām un kultūrtūrismu
  , kā arī reģionālo, vietējo un pilsētvides attīstību
  . Tomēr globālajos audiovizuālajos tirgos konkurenci vēl vairāk pastiprina arvien dziļāks digitālais apvērsums, piemēram, izmaiņas plašsaziņas līdzekļu ražošanā un patēriņā un globālo platformu augošā pozīcija satura izplatīšanā. Tāpēc nepieciešams palielināt atbalstu Eiropas rūpniecībai. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(6)

Programmā būtu jāņem vērā kultūras un radošo industriju divējādais raksturs, no vienas puses, atzīstot kultūras nezūdošo un māksliniecisko vērtību un, no otras puses, šo industriju ekonomisko vērtību, tostarp plašāku devumu izaugsmē, konkurētspējā, radošumā, inovācijā
  , starpkultūru dialogā, sociālajā kohēzijā un zināšanu radīšanā
  . Tam nepieciešamas spēcīgas Eiropas kultūras un radošās industrijas 
  — gan komerciālajā, gan bezpeļņas sektorā —
  , jo īpaši rosīga Eiropas audiovizuālā rūpniecība, ņemot vērā tās spēju sasniegt lielu auditoriju
  vietējā, valsts un Savienības līmenī
  un tās ekonomisko nozīmi, tostarp arī attiecībā uz citām radošajām industrijām un kultūrtūrismu
  , kā arī reģionālo, vietējo un pilsētvides attīstību
  . Tomēr globālajos audiovizuālajos tirgos konkurenci vēl vairāk pastiprina arvien dziļāks digitālais apvērsums, piemēram, izmaiņas plašsaziņas līdzekļu ražošanā un patēriņā un globālo platformu augošā pozīcija satura izplatīšanā. Tāpēc nepieciešams palielināt atbalstu Eiropas rūpniecībai. [Gr. 8]

| (6a) | Aktīvai Eiropas pilsonībai, kopīgām vērtībām, radošumam un inovācijai ir vajadzīgs stabils pamats, uz kura tās var attīstīties. Programmai būtu jāatbalsta kinematogrāfiskā un audiovizuālā izglītība, jo īpaši nepilngadīgo un jauniešu vidū. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(6a)

Aktīvai Eiropas pilsonībai, kopīgām vērtībām, radošumam un inovācijai ir vajadzīgs stabils pamats, uz kura tās var attīstīties. Programmai būtu jāatbalsta kinematogrāfiskā un audiovizuālā izglītība, jo īpaši nepilngadīgo un jauniešu vidū. [Gr. 9]

| (7) | Lai programma būtu efektīva, tajā būtu jāņem vērā dažādo nozaru specifiskais raksturs
  un izaicinājumi
  , to atšķirīgās mērķgrupas un īpašās vajadzības, izmantojot pielāgotas pieejas audiovizuālajai nozarei veltītā atzarā, pārējām kultūras un radošajām industrijām veltītā atzarā un starpnozaru atzarā.
  Ar programmu būtu jānodrošina līdzvērtīgs atbalsts visām kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot horizontālās shēmas, kas vērstas uz kopīgām vajadzībām. Pamatojoties uz izmēģinājuma projektiem, sagatavošanas darbībām un pētījumiem, programmai būtu jāīsteno arī nozaru darbības, kas uzskaitītas šīs regulas pielikumā
  . [Gr. 10] |
| --- | --- |

(7)

Lai programma būtu efektīva, tajā būtu jāņem vērā dažādo nozaru specifiskais raksturs
  un izaicinājumi
  , to atšķirīgās mērķgrupas un īpašās vajadzības, izmantojot pielāgotas pieejas audiovizuālajai nozarei veltītā atzarā, pārējām kultūras un radošajām industrijām veltītā atzarā un starpnozaru atzarā.
  Ar programmu būtu jānodrošina līdzvērtīgs atbalsts visām kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot horizontālās shēmas, kas vērstas uz kopīgām vajadzībām. Pamatojoties uz izmēģinājuma projektiem, sagatavošanas darbībām un pētījumiem, programmai būtu jāīsteno arī nozaru darbības, kas uzskaitītas šīs regulas pielikumā
  . [Gr. 10]

| (7a) | Mūzika visos tās veidos un izpausmēs, jo īpaši mūsdienu un dzīvā mūzika, ir svarīga Savienības kultūras, mākslas un ekonomikas mantojuma sastāvdaļa. Tas ir sociālās kohēzijas, multikulturālas integrācijas un jauniešu socializācijas elements, un tas ir galvenais instruments kultūras, tostarp kultūras tūrisma, stiprināšanai. Tāpēc mūzikas nozarē īpaša uzmanība būtu jāpievērš konkrētām darbībām, kas saskaņā ar šo regulu tiek īstenotas kā daļa no atzara “KULTŪRA” attiecībā uz finanšu izplatīšanu un mērķtiecīgām darbībām. Īpaši pielāgotiem uzaicinājumiem un instrumentiem vajadzētu palīdzēt stiprināt mūzikas nozares konkurētspēju un risināt dažas no īpašajām problēmām, ar kurām tā saskaras. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(7a)

Mūzika visos tās veidos un izpausmēs, jo īpaši mūsdienu un dzīvā mūzika, ir svarīga Savienības kultūras, mākslas un ekonomikas mantojuma sastāvdaļa. Tas ir sociālās kohēzijas, multikulturālas integrācijas un jauniešu socializācijas elements, un tas ir galvenais instruments kultūras, tostarp kultūras tūrisma, stiprināšanai. Tāpēc mūzikas nozarē īpaša uzmanība būtu jāpievērš konkrētām darbībām, kas saskaņā ar šo regulu tiek īstenotas kā daļa no atzara “KULTŪRA” attiecībā uz finanšu izplatīšanu un mērķtiecīgām darbībām. Īpaši pielāgotiem uzaicinājumiem un instrumentiem vajadzētu palīdzēt stiprināt mūzikas nozares konkurētspēju un risināt dažas no īpašajām problēmām, ar kurām tā saskaras. [Gr. 11]

| (7b) | Savienības atbalstu nepieciešams pastiprināt starptautisko kultūras attiecību jomā. Ar programmu būtu jācenšas sekmēt jaunās Eiropas darba kārtības kultūrai trešo stratēģisko mērķi, izmantojot kultūru un starpkultūru dialogu kā ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības virzītājspēku. Savienībā un visā pasaulē pilsētas virza jaunu kultūras politiku. Daudzas radošās kopienas visā pasaulē ir pulcējušās centros, inkubatoros un īpašās paredzētās telpās. Savienībai vajadzētu būt instrumentam šo kopienu no Savienības un trešām valstīm tīklu veidošanā un vairākdisciplīnu sadarbības veicināšanā starp mākslinieciskajām, radošajām un digitālajām prasmēm. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(7b)

Savienības atbalstu nepieciešams pastiprināt starptautisko kultūras attiecību jomā. Ar programmu būtu jācenšas sekmēt jaunās Eiropas darba kārtības kultūrai trešo stratēģisko mērķi, izmantojot kultūru un starpkultūru dialogu kā ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības virzītājspēku. Savienībā un visā pasaulē pilsētas virza jaunu kultūras politiku. Daudzas radošās kopienas visā pasaulē ir pulcējušās centros, inkubatoros un īpašās paredzētās telpās. Savienībai vajadzētu būt instrumentam šo kopienu no Savienības un trešām valstīm tīklu veidošanā un vairākdisciplīnu sadarbības veicināšanā starp mākslinieciskajām, radošajām un digitālajām prasmēm. [Gr. 12]

| (8) | Starpnozaru atzara mērķis ir izmantot dažādu

  risināt kopīgās problēmas, ar ko saskaras dažādas
  kultūras un radošo industriju

  radošās industrijas, un izmantot to
  savstarpējās sadarbības potenciālu. Kopēja transversāla pieeja dod ieguvumus zināšanu pārneses un administratīvās efektivitātes ziņā. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(8)

Starpnozaru atzara mērķis ir izmantot dažādu

  risināt kopīgās problēmas, ar ko saskaras dažādas
  kultūras un radošo industriju

  radošās industrijas, un izmantot to
  savstarpējās sadarbības potenciālu. Kopēja transversāla pieeja dod ieguvumus zināšanu pārneses un administratīvās efektivitātes ziņā. [Gr. 13]

| (9) | Lai atbalstītu Savienības digitālā vienotā tirgus politiku, audiovizuālajā nozarē ir vajadzīga Savienības iesaistīšanās. Tā jo īpaši ietver autortiesību regulējumu un ierosināto regulu par raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm (5),

  by ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/789
   (6)
  kā arī priekšlikumu grozīt

  un
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
  (ES)
  2010/13/ES (7). Tie tiecas nostiprināt Eiropas audiovizuālās nozares dalībnieku spēju
  radīt,
  finansēt, ražot un izplatīt
  dažāda formāta
  darbus, kas var būt pietiekami pamanāmi dažādajos pieejamajos plašsaziņas līdzekļos (piemēram, televīzijā, kino vai pieprasījumvideo) un interesanti auditorijai atvērtākā un konkurētspējīgākā tirgū Eiropā un citur pasaulē. Būtu jāpalielina atbalsts, reaģējot uz nesenajām tirgus norisēm un jo īpaši uz to, ka salīdzinājumā ar nacionālajām raidorganizācijām, kas tradicionāli iegulda Eiropas darbu ražošanā, spēcīgāku pozīciju ieguvušas globālās izplatīšanas platformas. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(9)

Lai atbalstītu Savienības digitālā vienotā tirgus politiku, audiovizuālajā nozarē ir vajadzīga Savienības iesaistīšanās. Tā jo īpaši ietver autortiesību regulējumu un ierosināto regulu par raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm (5),

  by ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/789
   (6)
  kā arī priekšlikumu grozīt

  un
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
  (ES)
  2010/13/ES (7). Tie tiecas nostiprināt Eiropas audiovizuālās nozares dalībnieku spēju
  radīt,
  finansēt, ražot un izplatīt
  dažāda formāta
  darbus, kas var būt pietiekami pamanāmi dažādajos pieejamajos plašsaziņas līdzekļos (piemēram, televīzijā, kino vai pieprasījumvideo) un interesanti auditorijai atvērtākā un konkurētspējīgākā tirgū Eiropā un citur pasaulē. Būtu jāpalielina atbalsts, reaģējot uz nesenajām tirgus norisēm un jo īpaši uz to, ka salīdzinājumā ar nacionālajām raidorganizācijām, kas tradicionāli iegulda Eiropas darbu ražošanā, spēcīgāku pozīciju ieguvušas globālās izplatīšanas platformas. [Gr. 14]

| (10) | Programmas “Radošā Eiropa” īpašās darbības, tādas kā Eiropas mantojuma zīme, Eiropas kultūras mantojuma dienas, Eiropas balvas laikmetīgajā mūzikā, rokmūzikā un popmūzikā, literatūrā, kultūras mantojuma un arhitektūras jomā un Eiropas kultūras galvaspilsētas, ir tiešā veidā sasniegušas miljoniem Eiropas iedzīvotāju, pierādījušas, ka Eiropas kultūrpolitikai ir sociālekonomiski ieguvumi, un tāpēc šīs darbības būtu jāturpina un pēc iespējas jāpaplašina.
  Programmai būtu jāatbalsta Eiropas mantojuma zīmes tīklu veidošanas pasākumi
  . [Gr. 15] |
| --- | --- |

(10)

Programmas “Radošā Eiropa” īpašās darbības, tādas kā Eiropas mantojuma zīme, Eiropas kultūras mantojuma dienas, Eiropas balvas laikmetīgajā mūzikā, rokmūzikā un popmūzikā, literatūrā, kultūras mantojuma un arhitektūras jomā un Eiropas kultūras galvaspilsētas, ir tiešā veidā sasniegušas miljoniem Eiropas iedzīvotāju, pierādījušas, ka Eiropas kultūrpolitikai ir sociālekonomiski ieguvumi, un tāpēc šīs darbības būtu jāturpina un pēc iespējas jāpaplašina.
  Programmai būtu jāatbalsta Eiropas mantojuma zīmes tīklu veidošanas pasākumi
  . [Gr. 15]

| (10a) | Programma “Radošā Eiropa” saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1295/2013 ir rosinājusi tādu inovatīvu un sekmīgu projektu rašanos, kuri radīja labu praksi attiecībā uz transnacionālu Eiropas sadarbību radošajās un kultūras nozarēs. Tas savukārt ir palielinājis auditoriju Eiropas kultūru daudzveidību un palielinājis Eiropas kultūras politikas sniegtos sociālos un ekonomiskos ieguvumus. Lai šie veiksmes stāsti būtu efektīvāki, tie būtu jāizceļ un, ja iespējams, jāpaplašina. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(10a)

Programma “Radošā Eiropa” saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1295/2013 ir rosinājusi tādu inovatīvu un sekmīgu projektu rašanos, kuri radīja labu praksi attiecībā uz transnacionālu Eiropas sadarbību radošajās un kultūras nozarēs. Tas savukārt ir palielinājis auditoriju Eiropas kultūru daudzveidību un palielinājis Eiropas kultūras politikas sniegtos sociālos un ekonomiskos ieguvumus. Lai šie veiksmes stāsti būtu efektīvāki, tie būtu jāizceļ un, ja iespējams, jāpaplašina. [Gr. 16]

| (10b) | Kultūras un radošo industriju visu līmeņu dalībniekiem būtu aktīvi jāiesaistās programmas mērķu sasniegšanā un tās turpmākā attīstībā. Tā kā gūtā pieredze saistībā ar ieinteresēto personu formālu līdzdalību Eiropas kultūras mantojuma gada, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2017/864
   (8)

  , līdzdalīgas pārvaldības modelī izrādījās efektīvs risinājums kultūras integrēšanai, šo modeli ieteicams piemērot arī programmai. Šādā līdzdalīgas pārvaldības modelī būtu jāiekļauj transversāla pieeja, lai veidotu sinerģiju dažādo Savienības programmu un iniciatīvu starpā kultūras un radošuma jomā. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(10b)

Kultūras un radošo industriju visu līmeņu dalībniekiem būtu aktīvi jāiesaistās programmas mērķu sasniegšanā un tās turpmākā attīstībā. Tā kā gūtā pieredze saistībā ar ieinteresēto personu formālu līdzdalību Eiropas kultūras mantojuma gada, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2017/864
   (8)

  , līdzdalīgas pārvaldības modelī izrādījās efektīvs risinājums kultūras integrēšanai, šo modeli ieteicams piemērot arī programmai. Šādā līdzdalīgas pārvaldības modelī būtu jāiekļauj transversāla pieeja, lai veidotu sinerģiju dažādo Savienības programmu un iniciatīvu starpā kultūras un radošuma jomā. [Gr. 17]

| (10c) | Šajā programmā kā īpaša pasākumu daļa būtu jāiekļauj starpnozaru rīcība, kuras mērķis ir parādīt Eiropas jaunradi un kultūras daudzveidību dalībvalstīm un trešām valstīm. Šajā darbībā būtu jāuzsver Eiropas uz kultūru balstītā radošuma izcilība, veicinot starpdisciplīnu inovāciju plašākā ekonomikā, piešķirot īpašu balvu. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(10c)

Šajā programmā kā īpaša pasākumu daļa būtu jāiekļauj starpnozaru rīcība, kuras mērķis ir parādīt Eiropas jaunradi un kultūras daudzveidību dalībvalstīm un trešām valstīm. Šajā darbībā būtu jāuzsver Eiropas uz kultūru balstītā radošuma izcilība, veicinot starpdisciplīnu inovāciju plašākā ekonomikā, piešķirot īpašu balvu. [Gr. 18]

| (11) | Kultūra ir būtiska, lai nostiprinātu iekļaujošas, un saliedētas
  un domājošas
  kopienas
  , atdzīvinātu teritorijas un veicinātu to cilvēku sociālo iekļaušanu, kuri atrodas nelabvēlīgā situācijā
  .
  Jautājumu un integrācijas izaicinājumu
  kontekstā kultūrai ir
  būtiski
  svarīga loma
  iekļaujošo telpu veidošanai starpkultūru dialogam un
  migrantu
  un bēgļu
  integrācijā,
  palīdzot
  viņiem justies kā uzņēmēju sabiedrības daļai, un
  labu attiecību veidošanā
  starp migrantiem un jaunajām kopienām veidotos labas attiecības. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(11)

Kultūra ir būtiska, lai nostiprinātu iekļaujošas, un saliedētas
  un domājošas
  kopienas
  , atdzīvinātu teritorijas un veicinātu to cilvēku sociālo iekļaušanu, kuri atrodas nelabvēlīgā situācijā
  .
  Jautājumu un integrācijas izaicinājumu
  kontekstā kultūrai ir
  būtiski
  svarīga loma
  iekļaujošo telpu veidošanai starpkultūru dialogam un
  migrantu
  un bēgļu
  integrācijā,
  palīdzot
  viņiem justies kā uzņēmēju sabiedrības daļai, un
  labu attiecību veidošanā
  starp migrantiem un jaunajām kopienām veidotos labas attiecības. [Gr. 19]

| (11a) | Kultūra paredz un veicina ekonomisko, sociālo un vides ilgtspēju. Tādēļ tai vajadzētu būt politikas attīstības stratēģiju pamatā. Būtu jāuzsver kultūras ieguldījums visas sabiedrības labklājībā. Tādēļ saskaņā ar 2018. gada 22. janvāris Davosas deklarāciju “Ceļā uz augstas kvalitātes būvkultūru Eiropai” (“Towards a high-quality Baukultur for Europe”) būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu jaunu integrētu pieeju tādas augstas kvalitātes būvētās vides veidošanai, kura ir balstīta uz kultūru, stiprina sociālo kohēziju, nodrošina ilgtspējīgu vidi un sekmē iedzīvotāju veselību un labklājību kopumā. Šai pieejai nebūtu jāliek uzsvars tikai uz pilsētu teritorijām, bet galvenā uzmanība būtu jāpievērš nomaļo, attālāko un lauku teritoriju savienojamībai. Būvkultūras jēdziens ietver visus faktorus, kam ir tieša ietekme uz iedzīvotāju un kopienu dzīves kvalitāti, tādējādi ļoti konkrētā veidā veicinot iekļautību, kohēziju un ilgtspēju. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(11a)

Kultūra paredz un veicina ekonomisko, sociālo un vides ilgtspēju. Tādēļ tai vajadzētu būt politikas attīstības stratēģiju pamatā. Būtu jāuzsver kultūras ieguldījums visas sabiedrības labklājībā. Tādēļ saskaņā ar 2018. gada 22. janvāris Davosas deklarāciju “Ceļā uz augstas kvalitātes būvkultūru Eiropai” (“Towards a high-quality Baukultur for Europe”) būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu jaunu integrētu pieeju tādas augstas kvalitātes būvētās vides veidošanai, kura ir balstīta uz kultūru, stiprina sociālo kohēziju, nodrošina ilgtspējīgu vidi un sekmē iedzīvotāju veselību un labklājību kopumā. Šai pieejai nebūtu jāliek uzsvars tikai uz pilsētu teritorijām, bet galvenā uzmanība būtu jāpievērš nomaļo, attālāko un lauku teritoriju savienojamībai. Būvkultūras jēdziens ietver visus faktorus, kam ir tieša ietekme uz iedzīvotāju un kopienu dzīves kvalitāti, tādējādi ļoti konkrētā veidā veicinot iekļautību, kohēziju un ilgtspēju. [Gr. 20]

| (11b) | Tam ir prioritāra nozīme, lai kultūra, tostarp kultūras un audiovizuālās preces un pakalpojumi, kļūst pieejamāki personām ar invaliditāti kā līdzeklis, lai veicinātu viņu pilnīgu personības izaugsmi un aktīvu līdzdalību, tādējādi veicinot patiesi iekļaujošu sabiedrību, kas balstās uz solidaritāti. Tāpēc programmai būtu jāveicina un jāpalielina kultūras līdzdalība visā Savienībā, jo īpaši attiecībā uz cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem no nelabvēlīgas vides, kā arī cilvēkiem, kas dzīvo lauku un attālos reģionos. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(11b)

Tam ir prioritāra nozīme, lai kultūra, tostarp kultūras un audiovizuālās preces un pakalpojumi, kļūst pieejamāki personām ar invaliditāti kā līdzeklis, lai veicinātu viņu pilnīgu personības izaugsmi un aktīvu līdzdalību, tādējādi veicinot patiesi iekļaujošu sabiedrību, kas balstās uz solidaritāti. Tāpēc programmai būtu jāveicina un jāpalielina kultūras līdzdalība visā Savienībā, jo īpaši attiecībā uz cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem no nelabvēlīgas vides, kā arī cilvēkiem, kas dzīvo lauku un attālos reģionos. [Gr. 21]

| (12) | Rosīgu kultūras un radošo industriju, arī

  nozaru un
  ziņu mediju nozares, pamatā ir mākslinieciskās
  un kultūras
  izpausmes brīvība
  , vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu plurālisms
  . Lai sekmētu plurālistisku plašsaziņas līdzekļu vidi, ar programmu

  Programmai
  būtu jāveicina krustmijas un sadarbība starp audiovizuālo nozari un izdevējdarbības nozari
  ar mērķi sekmēt plurālistisku un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu vidi atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2010/13/ES
   (9).
  Programmai būtu jāsniedz atbalsts jaunajiem plašsaziņas līdzekļu profesionāļiem un jāveicina kritiskās domāšanas attīstība iedzīvotāju vidū, veicinot medijpratību, jo īpaši jauniešiem. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(12)

Rosīgu kultūras un radošo industriju, arī

  nozaru un
  ziņu mediju nozares, pamatā ir mākslinieciskās
  un kultūras
  izpausmes brīvība
  , vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu plurālisms
  . Lai sekmētu plurālistisku plašsaziņas līdzekļu vidi, ar programmu

  Programmai
  būtu jāveicina krustmijas un sadarbība starp audiovizuālo nozari un izdevējdarbības nozari
  ar mērķi sekmēt plurālistisku un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu vidi atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2010/13/ES
   (9).
  Programmai būtu jāsniedz atbalsts jaunajiem plašsaziņas līdzekļu profesionāļiem un jāveicina kritiskās domāšanas attīstība iedzīvotāju vidū, veicinot medijpratību, jo īpaši jauniešiem. [Gr. 22]

| (12a) | Mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitāte attiecībā uz prasmju attīstīšanu, mācīšanos, starpkultūru izpratni, kopīgu jaunradi, kopražošanu, mākslas darbu apriti un izplatīšanu un piedalīšanos starptautiskos pasākumos, piemēram, gadatirgos un festivālos, ir būtisks priekšnoteikums, lai Savienībā izveidotu labāk sasaistītas, spēcīgākas un ilgtspējīgākas kultūras un radošās nozares. Šādai mobilitātei nereti traucē juridiskā statusa trūkums, grūtības saņemt vīzas un atļauju termiņi, nodokļu dubultās uzlikšanas risks, kā arī nestabilie sociālā nodrošinājuma apstākļi. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(12a)

Mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitāte attiecībā uz prasmju attīstīšanu, mācīšanos, starpkultūru izpratni, kopīgu jaunradi, kopražošanu, mākslas darbu apriti un izplatīšanu un piedalīšanos starptautiskos pasākumos, piemēram, gadatirgos un festivālos, ir būtisks priekšnoteikums, lai Savienībā izveidotu labāk sasaistītas, spēcīgākas un ilgtspējīgākas kultūras un radošās nozares. Šādai mobilitātei nereti traucē juridiskā statusa trūkums, grūtības saņemt vīzas un atļauju termiņi, nodokļu dubultās uzlikšanas risks, kā arī nestabilie sociālā nodrošinājuma apstākļi. [Gr. 23]

| (13) | Atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. un 10. pantam visos programmas pasākumos būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana un nediskriminācijas mērķu integrēšana un attiecīgā gadījumā būtu jānosaka atbilstoši dzimumu līdzsvara
  un dažādības
  kritēriji.
  Ar programmu būtu jācenšas nodrošināt, ka dalība programmā un saskaņā ar programmu veiktie projekti sasniedz un atspoguļo Eiropas sabiedrības daudzveidību. Programmas ietvaros veiktās darbības būtu jāuzrauga un par tām jāsniedz pārskats, lai pārliecinātos par programmas darbību šajā ziņā un ļautu politikas veidotājiem pieņemt lēmumus, kuru pamatā ir plašāka informācija, attiecībā uz turpmākajām programmām
  . [Gr. 24] |
| --- | --- |

(13)

Atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. un 10. pantam visos programmas pasākumos būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana un nediskriminācijas mērķu integrēšana un attiecīgā gadījumā būtu jānosaka atbilstoši dzimumu līdzsvara
  un dažādības
  kritēriji.
  Ar programmu būtu jācenšas nodrošināt, ka dalība programmā un saskaņā ar programmu veiktie projekti sasniedz un atspoguļo Eiropas sabiedrības daudzveidību. Programmas ietvaros veiktās darbības būtu jāuzrauga un par tām jāsniedz pārskats, lai pārliecinātos par programmas darbību šajā ziņā un ļautu politikas veidotājiem pieņemt lēmumus, kuru pamatā ir plašāka informācija, attiecībā uz turpmākajām programmām
  . [Gr. 24]

| (13a) | Sievietes Savienības mākslas un kultūras jomā daudz piedalās kā autori, profesionāļi, skolotāji un skatītāji, kam ir arvien lielāka piekļuve kultūras publikai. Tomēr, kā liecina pētījumi, piemēram, Eiropas Sieviešu audiovizuālais tīkls filmu režisoriem un projekts “We Must” mūzikas jomā, pastāv vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības un sievietēm ir mazāka iespēja realizēt savus darbus un ieņemt atbildīgus amatus kultūras, mākslas un radošajās iestādēs. Tāpēc ir nepieciešams veicināt sieviešu talantus un izplatīt viņu darbus, lai atbalstītu sieviešu māksliniecisko karjeru. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(13a)

Sievietes Savienības mākslas un kultūras jomā daudz piedalās kā autori, profesionāļi, skolotāji un skatītāji, kam ir arvien lielāka piekļuve kultūras publikai. Tomēr, kā liecina pētījumi, piemēram, Eiropas Sieviešu audiovizuālais tīkls filmu režisoriem un projekts “We Must” mūzikas jomā, pastāv vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības un sievietēm ir mazāka iespēja realizēt savus darbus un ieņemt atbildīgus amatus kultūras, mākslas un radošajās iestādēs. Tāpēc ir nepieciešams veicināt sieviešu talantus un izplatīt viņu darbus, lai atbalstītu sieviešu māksliniecisko karjeru. [Gr. 25]

| (14) | Atbilstoši kopīgajam paziņojumam “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana”, kas apstiprināts ar Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. jūlija rezolūciju (10), ar Eiropas finansēšanas instrumentiem un jo īpaši ar šo programmu būtu jāatzīst kultūras nozīme starptautiskajās attiecībās un tās loma Eiropas vērtību popularizēšanā, izmantojot īpašas un mērķorientētas darbības, ar kurām Savienība panāktu nepārprotamu ietekmi starptautiskajā līmenī. |
| --- | --- |

(14)

Atbilstoši kopīgajam paziņojumam “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana”, kas apstiprināts ar Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. jūlija rezolūciju (10), ar Eiropas finansēšanas instrumentiem un jo īpaši ar šo programmu būtu jāatzīst kultūras nozīme starptautiskajās attiecībās un tās loma Eiropas vērtību popularizēšanā, izmantojot īpašas un mērķorientētas darbības, ar kurām Savienība panāktu nepārprotamu ietekmi starptautiskajā līmenī.

| (14a) | Saskaņā ar secinājumiem, kas izdarīti pēc Eiropas Kultūras mantojuma gada (2018), programmai būtu jāuzlabo sadarbība un nozares atbalsta spējas, atbalstot darbības, kas saistītas ar Eiropas Kultūras mantojuma gada (2018) mantojumu un to apzināšanu. Šajā sakarībā uzmanība būtu jāpievērš paziņojumam, ko 2018. gada novembrī sniedza Kultūras ministru padome, un paziņojumiem, kurus sniedza Padomes noslēguma ceremonijā, kas notika 2018. gada 7. decembrī. Programmai būtu jāveicina Eiropas kultūras mantojuma ilgtspējīga saglabāšana ilgtermiņā, atbalstot māksliniekus un amatniekus, kuri ir kvalificēti tradicionālajās profesijās, kuras saistītas ar kultūras mantojuma atjaunošanu. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(14a)

Saskaņā ar secinājumiem, kas izdarīti pēc Eiropas Kultūras mantojuma gada (2018), programmai būtu jāuzlabo sadarbība un nozares atbalsta spējas, atbalstot darbības, kas saistītas ar Eiropas Kultūras mantojuma gada (2018) mantojumu un to apzināšanu. Šajā sakarībā uzmanība būtu jāpievērš paziņojumam, ko 2018. gada novembrī sniedza Kultūras ministru padome, un paziņojumiem, kurus sniedza Padomes noslēguma ceremonijā, kas notika 2018. gada 7. decembrī. Programmai būtu jāveicina Eiropas kultūras mantojuma ilgtspējīga saglabāšana ilgtermiņā, atbalstot māksliniekus un amatniekus, kuri ir kvalificēti tradicionālajās profesijās, kuras saistītas ar kultūras mantojuma atjaunošanu. [Gr. 26]

| (15) | Atbilstoši Komisijas 2014. gada 22. jūlija paziņojumam “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (11) ar attiecīgo politiku un instrumentiem jāizmanto Eiropas
  pagātnes, tagadnes, materiālā, nemateriālā un digitālā
  kultūras mantojuma ilglaicīgā un ilgtspējīgā vērtība un jāizstrādā integrētāka pieeja tā saglabāšanai,
  aizsardzībai, pielāgotai atkalizmantošanai, izplatīšanai,
  vērtības palielināšanai un atbalstam
  , tostarp atbalstot augstas kvalitātes un koordinētu profesionālo zināšanu apmaiņu un kopīgu augstu kvalitātes standartu izstrādi šai nozarei un mobilitāti nozares profesionālajiem dalībniekiem
  .
  Kultūras mantojums ir Eiropas kohēzijas neatņemama sastāvdaļa, kas veido tiltu starp tradīcijām un inovāciju. Programmas prioritātei vajadzētu būt kultūras mantojuma saglabāšanai un mākslinieku, autoru un amatniecības atbalstam
  . [Gr. 27] |
| --- | --- |

(15)

Atbilstoši Komisijas 2014. gada 22. jūlija paziņojumam “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (11) ar attiecīgo politiku un instrumentiem jāizmanto Eiropas
  pagātnes, tagadnes, materiālā, nemateriālā un digitālā
  kultūras mantojuma ilglaicīgā un ilgtspējīgā vērtība un jāizstrādā integrētāka pieeja tā saglabāšanai,
  aizsardzībai, pielāgotai atkalizmantošanai, izplatīšanai,
  vērtības palielināšanai un atbalstam
  , tostarp atbalstot augstas kvalitātes un koordinētu profesionālo zināšanu apmaiņu un kopīgu augstu kvalitātes standartu izstrādi šai nozarei un mobilitāti nozares profesionālajiem dalībniekiem
  .
  Kultūras mantojums ir Eiropas kohēzijas neatņemama sastāvdaļa, kas veido tiltu starp tradīcijām un inovāciju. Programmas prioritātei vajadzētu būt kultūras mantojuma saglabāšanai un mākslinieku, autoru un amatniecības atbalstam
  . [Gr. 27]

| (15a) | Programmai būtu jāsekmē iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanās un līdzdalība un kultūras izglītības popularizēšana, kā arī jāveicina kultūras zināšanu un mantojuma publiska pieejamība. Programmai būtu arī jāveicina kvalitāte un inovācija radīšanas un saglabāšanas procesos, tostarp sekmējot kultūras, mākslas, zinātnes, pētniecības un tehnoloģijas sinerģiju. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(15a)

Programmai būtu jāsekmē iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanās un līdzdalība un kultūras izglītības popularizēšana, kā arī jāveicina kultūras zināšanu un mantojuma publiska pieejamība. Programmai būtu arī jāveicina kvalitāte un inovācija radīšanas un saglabāšanas procesos, tostarp sekmējot kultūras, mākslas, zinātnes, pētniecības un tehnoloģijas sinerģiju. [Gr. 28]

| (16) | Atbilstoši Komisijas 2017. gada 13. septembra Paziņojumam “Investīcijas gudrā, novatoriskā un ilgtspējīgā rūpniecībā. Atjauninātā ES rūpniecības politikas stratēģija” (12), ar turpmākajām darbībām būtu jāsekmē radošuma, dizaina un augsto tehnoloģiju integrācija, lai radītu jaunas rūpniecības vērtības veidošanas ķēdes un atjaunotu tradicionālo nozaru konkurētspēju. |
| --- | --- |

(16)

Atbilstoši Komisijas 2017. gada 13. septembra Paziņojumam “Investīcijas gudrā, novatoriskā un ilgtspējīgā rūpniecībā. Atjauninātā ES rūpniecības politikas stratēģija” (12), ar turpmākajām darbībām būtu jāsekmē radošuma, dizaina un augsto tehnoloģiju integrācija, lai radītu jaunas rūpniecības vērtības veidošanas ķēdes un atjaunotu tradicionālo nozaru konkurētspēju.

| (16a) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūciju par saskaņotu ES politiku kultūras un radošajām nozarēm kultūras un radošo nozaru atbalstīšanai vajadzētu būt transversālam jautājumam. Visā programmā būtu jāintegrē projekti, lai atbalstītu jaunus uzņēmējdarbības modeļus un prasmes, tradicionālās zināšanas un radošo un starpdisciplīnu risinājumu iestrādāšanu ekonomiskajā un sociālajā vērtībā. Turklāt būtu pilnībā jāizmanto starp Savienības politikas jomām pastāvošā potenciālā sinerģija, lai efektīvi izmantotu finansējumu, kas pieejams saskaņā ar tādām Savienības programmām kā “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, “Erasmus +”, EaSI un InvestEU. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(16a)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūciju par saskaņotu ES politiku kultūras un radošajām nozarēm kultūras un radošo nozaru atbalstīšanai vajadzētu būt transversālam jautājumam. Visā programmā būtu jāintegrē projekti, lai atbalstītu jaunus uzņēmējdarbības modeļus un prasmes, tradicionālās zināšanas un radošo un starpdisciplīnu risinājumu iestrādāšanu ekonomiskajā un sociālajā vērtībā. Turklāt būtu pilnībā jāizmanto starp Savienības politikas jomām pastāvošā potenciālā sinerģija, lai efektīvi izmantotu finansējumu, kas pieejams saskaņā ar tādām Savienības programmām kā “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, “Erasmus +”, EaSI un InvestEU. [Gr. 29]

| (17) | Programmā ar dažiem nosacījumiem būtu jāļauj piedalīties Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstīm, valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kuras izmanto pirmspievienošanās stratēģiju, kā arī valstīm, uz kurām vērsta kaimiņattiecību politika, un Savienības stratēģiskajiem partneriem. |
| --- | --- |

(17)

Programmā ar dažiem nosacījumiem būtu jāļauj piedalīties Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstīm, valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kuras izmanto pirmspievienošanās stratēģiju, kā arī valstīm, uz kurām vērsta kaimiņattiecību politika, un Savienības stratēģiskajiem partneriem.

| (18) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kas izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kurš paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci.
  Par trešo valstu iemaksām programmā katru gadu būtu jāziņo budžeta lēmējinstitūcijai. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(18)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kas izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kurš paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci.
  Par trešo valstu iemaksām programmā katru gadu būtu jāziņo budžeta lēmējinstitūcijai. [Gr. 30]

| (19) | Programmai būtu jāveicina sadarbība starp Savienību un starptautiskajām organizācijām, tādām kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija (UNESCO), Eiropas Padome, ieskaitot Eurimages un Eiropas Audiovizuālo observatoriju (“Observatorija”), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija. Šai programmai būtu arī jāpalīdz izpildīt Savienības saistības attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem, jo īpaši to kultūras dimensiju (13). Attiecībā uz audiovizuālo nozari programmai būtu jānodrošina Savienības ieguldījums Eiropas Audiovizuālās observatorijas darbā. |
| --- | --- |

(19)

Programmai būtu jāveicina sadarbība starp Savienību un starptautiskajām organizācijām, tādām kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija (UNESCO), Eiropas Padome, ieskaitot Eurimages un Eiropas Audiovizuālo observatoriju (“Observatorija”), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija. Šai programmai būtu arī jāpalīdz izpildīt Savienības saistības attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem, jo īpaši to kultūras dimensiju (13). Attiecībā uz audiovizuālo nozari programmai būtu jānodrošina Savienības ieguldījums Eiropas Audiovizuālās observatorijas darbā.

| (20) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti novērtētas attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti novērtētas attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos.

| (21) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (14) (“Finanšu regula”) un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un nosaka finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību pret vispārējiem trūkumiem saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam Savienības finansējumam. |
| --- | --- |

(21)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (14) (“Finanšu regula”) un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un nosaka finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību pret vispārējiem trūkumiem saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam Savienības finansējumam.

| (22) | Kopš savas izveides Eiropas Kinoakadēmija ir uzkrājusi vienreizīgu

  ar savu īpašo
  zinātību un vislabāk spēj izveidot

  unikālo pozīciju ir palīdzējusi attīstīties
  visas Eiropas filmu veidotāju un kino profesionāļu kopienu

  kopienai
  , popularizējot un izplatot Eiropas filmas aiz valstu robežām un
  sekmējot visu vecumu starptautiskas auditorijas rašanos

  veidojot īstenu Eiropas auditoriju. Tāpēc
  izņēmuma kārtā tai
  vajadzētu būt tiesībām uz tiešu Savienības atbalstu
  saistībā ar tās sadarbību ar Eiropas Parlamentu, organizējot LUX kino balvu
  .
  Tomēr tiešajam atbalstam jābūt saistītam ar sarunām par sadarbības līgumu ar konkrētām misijām un mērķiem starp abām pusēm, un vajadzētu būt iespējai sniegt tiešu atbalstu tikai pēc tam, kad nolīgums ir noslēgts. Tas neliedz Eiropas Kinoakadēmijai pieteikties finansējumam citām iniciatīvām un projektiem, kas ietilpst programmas dažādos atzaros
  . [Gr. 31] |
| --- | --- |

(22)

Kopš savas izveides Eiropas Kinoakadēmija ir uzkrājusi vienreizīgu

  ar savu īpašo
  zinātību un vislabāk spēj izveidot

  unikālo pozīciju ir palīdzējusi attīstīties
  visas Eiropas filmu veidotāju un kino profesionāļu kopienu

  kopienai
  , popularizējot un izplatot Eiropas filmas aiz valstu robežām un
  sekmējot visu vecumu starptautiskas auditorijas rašanos

  veidojot īstenu Eiropas auditoriju. Tāpēc
  izņēmuma kārtā tai
  vajadzētu būt tiesībām uz tiešu Savienības atbalstu
  saistībā ar tās sadarbību ar Eiropas Parlamentu, organizējot LUX kino balvu
  .
  Tomēr tiešajam atbalstam jābūt saistītam ar sarunām par sadarbības līgumu ar konkrētām misijām un mērķiem starp abām pusēm, un vajadzētu būt iespējai sniegt tiešu atbalstu tikai pēc tam, kad nolīgums ir noslēgts. Tas neliedz Eiropas Kinoakadēmijai pieteikties finansējumam citām iniciatīvām un projektiem, kas ietilpst programmas dažādos atzaros
  . [Gr. 31]

| (23) | Kopš savas izveides Eiropas Savienības Jauniešu orķestris ir uzkrājis vienreizīgu zinātību kultūru dialoga, savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanā caur kultūru

  , popularizējot bagātu Eiropas mūzikas mantojumu, piekļuvi mūzikas un starpkultūru dialogam un veicinot savstarpēju cieņu un sapratni ar kultūras starpniecību, kā arī stiprinot jauno mūziķu profesionalitāti, nodrošinot viņiem prasmes, kas vajadzīgas karjerai kultūras un radošajā nozarē
  .
  Dalībvalstis un Savienības iestādes, tostarp Komisijas un Eiropas Parlamenta secīgie priekšsēdētāji, ir atzinušas Eiropas Savienības orķestra ieguldījumu
  . Eiropas Savienības Jauniešu orķestra īpatnība ir tā, ka tas ir Eiropas orķestris, kurš šķērso kultūras robežas un kura sastāvā ir jauni mūziķi, kas atlasīti pēc prasīgiem mākslinieciskajiem kritērijiem stingrā
  un pārredzamā
  ikgadējā noklausīšanās procedūrā, ko rīko visās dalībvalstīs. Tāpēc tam
  izņēmuma kārtā
  vajadzētu būt tiesībām uz tiešu Savienības atbalstu
  , pamatojoties uz īpašiem uzdevumiem un mērķiem, kas jānosaka Komisijai un kas tai regulāri jānovērtē
  .
  Lai nodrošinātu šo atbalstu, Eiropas Savienības Jauniešu orķestris būtu jāpadara redzamāks, orķestrī būtu jācenšas panākt visu dalībvalstu mūziķu līdzsvarotāku pārstāvību un jādažādo tā ieņēmumi, aktīvi meklējot finansiālu atbalstu no avotiem, kas nav Savienības finansējums
  . [Gr. 32] |
| --- | --- |

(23)

Kopš savas izveides Eiropas Savienības Jauniešu orķestris ir uzkrājis vienreizīgu zinātību kultūru dialoga, savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanā caur kultūru

  , popularizējot bagātu Eiropas mūzikas mantojumu, piekļuvi mūzikas un starpkultūru dialogam un veicinot savstarpēju cieņu un sapratni ar kultūras starpniecību, kā arī stiprinot jauno mūziķu profesionalitāti, nodrošinot viņiem prasmes, kas vajadzīgas karjerai kultūras un radošajā nozarē
  .
  Dalībvalstis un Savienības iestādes, tostarp Komisijas un Eiropas Parlamenta secīgie priekšsēdētāji, ir atzinušas Eiropas Savienības orķestra ieguldījumu
  . Eiropas Savienības Jauniešu orķestra īpatnība ir tā, ka tas ir Eiropas orķestris, kurš šķērso kultūras robežas un kura sastāvā ir jauni mūziķi, kas atlasīti pēc prasīgiem mākslinieciskajiem kritērijiem stingrā
  un pārredzamā
  ikgadējā noklausīšanās procedūrā, ko rīko visās dalībvalstīs. Tāpēc tam
  izņēmuma kārtā
  vajadzētu būt tiesībām uz tiešu Savienības atbalstu
  , pamatojoties uz īpašiem uzdevumiem un mērķiem, kas jānosaka Komisijai un kas tai regulāri jānovērtē
  .
  Lai nodrošinātu šo atbalstu, Eiropas Savienības Jauniešu orķestris būtu jāpadara redzamāks, orķestrī būtu jācenšas panākt visu dalībvalstu mūziķu līdzsvarotāku pārstāvību un jādažādo tā ieņēmumi, aktīvi meklējot finansiālu atbalstu no avotiem, kas nav Savienības finansējums
  . [Gr. 32]

| (24) | Organizācijām kultūras un radošajās industrijās ar plašu ģeogrāfisko aptvērumu, kuru darbība ietver kultūras pakalpojumu nepastarpinātu sniegšanu Savienības iedzīvotājiem un kuras tādējādi var tieši ietekmēt Eiropas identitāti, jābūt tiesībām uz Savienības atbalstu. |
| --- | --- |

(24)

Organizācijām kultūras un radošajās industrijās ar plašu ģeogrāfisko aptvērumu, kuru darbība ietver kultūras pakalpojumu nepastarpinātu sniegšanu Savienības iedzīvotājiem un kuras tādējādi var tieši ietekmēt Eiropas identitāti, jābūt tiesībām uz Savienības atbalstu.

| (25) | Lai līdzekļi no Savienības vispārējā budžeta tiktu iedalīti efektīvi, jānodrošina, lai visām programmas ietvaros veiktajām darbībām un pasākumiem būtu Eiropas pievienotā vērtība, tie būtu papildināmi ar dalībvalstu pasākumiem, vienlaikus cenšoties nodrošināt saskaņotību, papildināmību un sinerģiju ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kuras cieši saistītas savā starpā, kā arī ar horizontālajām politikas jomām, tādām kā Savienības konkurences politika. |
| --- | --- |

(25)

Lai līdzekļi no Savienības vispārējā budžeta tiktu iedalīti efektīvi, jānodrošina, lai visām programmas ietvaros veiktajām darbībām un pasākumiem būtu Eiropas pievienotā vērtība, tie būtu papildināmi ar dalībvalstu pasākumiem, vienlaikus cenšoties nodrošināt saskaņotību, papildināmību un sinerģiju ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kuras cieši saistītas savā starpā, kā arī ar horizontālajām politikas jomām, tādām kā Savienības konkurences politika.

| (26) | Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību
  un būt piemērotām konkrētajiem projektiem, ko tās atbalsta
  .
  Programmā būtu jāņem vērā ne tikai projektu ekonomiskā vērtība, bet arī to kultūras un radošā dimensija un attiecīgo nozaru specifika
  . [Gr. 33] |
| --- | --- |

(26)

Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību
  un būt piemērotām konkrētajiem projektiem, ko tās atbalsta
  .
  Programmā būtu jāņem vērā ne tikai projektu ekonomiskā vērtība, bet arī to kultūras un radošā dimensija un attiecīgo nozaru specifika
  . [Gr. 33]

| (26a) | Lai finansētu darbības saskaņā ar programmas starptautisko dimensiju, būtu jāizmanto arī finansējums no programmām, kas izveidotas ar Regulu.../... [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments
   (15)

  un Regulu.../... [IPA III]
   (16)

  . Minētās darbības īsteno saskaņā ar šo regulu. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(26a)

Lai finansētu darbības saskaņā ar programmas starptautisko dimensiju, būtu jāizmanto arī finansējums no programmām, kas izveidotas ar Regulu.../... [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments
   (15)

  un Regulu.../... [IPA III]
   (16)

  . Minētās darbības īsteno saskaņā ar šo regulu. [Gr. 34]

| (27) | Viena no lielākajām grūtībām, ar ko saskaras Kultūras un radošās industrijas, ir piekļuve

  ir inovatīvas, noturīgas un strauji augošas Eiropas ekonomikas nozares, kas no intelektuālā īpašuma un individuālā radošuma rada ekonomisko un kultūras vērtību. Taču šo industriju sadrumstalotības un aktīvu nemateriālā rakstura dēļ ir ierobežota to piekļuve privātam finansējumam. Viens no kultūras un radošo industriju galvenajiem uzdevumiem ir uzlabot to piekļuvi
  finansējumam, kas tām ļautu izvērst

  kam ir ļoti būtiska nozīme, lai izvērstu
  darbību, saglabāt vai palielināt

  saglabātu vai palielinātu
  to konkurētspēju vai savu darbību internacionalizēt.

  starptautiskā līmenī
  . Šīs programmas stratēģiskie mērķi būtu jāņem vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijā
  , jo īpaši attiecībā uz MVU,
  saskaņā ar fonda InvestEU tematiskajām daļām
  atbilstīgi praksei, kas izstrādāta saskaņā ar Kultūras un radošo nozaru Garantiju fonda satvaru, kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1295/2013
  . [Gr. 35] |
| --- | --- |

(27)

Viena no lielākajām grūtībām, ar ko saskaras Kultūras un radošās industrijas, ir piekļuve

  ir inovatīvas, noturīgas un strauji augošas Eiropas ekonomikas nozares, kas no intelektuālā īpašuma un individuālā radošuma rada ekonomisko un kultūras vērtību. Taču šo industriju sadrumstalotības un aktīvu nemateriālā rakstura dēļ ir ierobežota to piekļuve privātam finansējumam. Viens no kultūras un radošo industriju galvenajiem uzdevumiem ir uzlabot to piekļuvi
  finansējumam, kas tām ļautu izvērst

  kam ir ļoti būtiska nozīme, lai izvērstu
  darbību, saglabāt vai palielināt

  saglabātu vai palielinātu
  to konkurētspēju vai savu darbību internacionalizēt.

  starptautiskā līmenī
  . Šīs programmas stratēģiskie mērķi būtu jāņem vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijā
  , jo īpaši attiecībā uz MVU,
  saskaņā ar fonda InvestEU tematiskajām daļām
  atbilstīgi praksei, kas izstrādāta saskaņā ar Kultūras un radošo nozaru Garantiju fonda satvaru, kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1295/2013
  . [Gr. 35]

| (28) | Projekta īstenošanas ietekme, kvalitāte un efektivitāte būtu jāuzskata par galvenajiem novērtēšanas kritērijiem attiecīgā projekta atlasē.
  Ņemot vērā tehnisko zinātību, kas vajadzīga, lai novērtētu priekšlikumus konkrētām programmas darbībām, būtu jānosaka, ka attiecīgos gadījumos vērtēšanas komitejas var būt veidotas no ārējiem ekspertiem
  , kam vajadzētu būt ar atbilstīgu profesionālo pieredzi un pieredzi vadošā amatā saistībā ar vērtējamo piemērošanas jomu
  .
  Attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt vispārēju atbilstību auditorijas iekļautības un dažādības mērķiem
  . [Gr. 36] |
| --- | --- |

(28)

Projekta īstenošanas ietekme, kvalitāte un efektivitāte būtu jāuzskata par galvenajiem novērtēšanas kritērijiem attiecīgā projekta atlasē.
  Ņemot vērā tehnisko zinātību, kas vajadzīga, lai novērtētu priekšlikumus konkrētām programmas darbībām, būtu jānosaka, ka attiecīgos gadījumos vērtēšanas komitejas var būt veidotas no ārējiem ekspertiem
  , kam vajadzētu būt ar atbilstīgu profesionālo pieredzi un pieredzi vadošā amatā saistībā ar vērtējamo piemērošanas jomu
  .
  Attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt vispārēju atbilstību auditorijas iekļautības un dažādības mērķiem
  . [Gr. 36]

| (29) | Programmā būtu jāiekļauj realizējama un viegli pārvaldāma
  kvantitatīvu un kvalitatīvu
  darbības rādītāju sistēma, ar ko sekot programmas darbībām un nepārtraukti uzraudzīt tās rezultātus
  , ņemot vērā mākslas, kultūras un radošo nozaru neatņemamo vērtību
  .
  Šādi darbības rādītāji būtu jāizstrādā kopā ar ieinteresētajām personām.
  Šī uzraudzība, kā arī informācijas un komunikācijas darbības, kas saistītas ar programmu un tās darbībām, būtu jābalsta uz trīs programmas atzariem.
  Atzaros būtu jāņem vērā viens vai vairāki kvantitatīvie un kvalitatīvie rādītāji. Minētie rādītāji būtu jāvērtē saskaņā ar šo regulu
  . [Gr. 37] |
| --- | --- |

(29)

Programmā būtu jāiekļauj realizējama un viegli pārvaldāma
  kvantitatīvu un kvalitatīvu
  darbības rādītāju sistēma, ar ko sekot programmas darbībām un nepārtraukti uzraudzīt tās rezultātus
  , ņemot vērā mākslas, kultūras un radošo nozaru neatņemamo vērtību
  .
  Šādi darbības rādītāji būtu jāizstrādā kopā ar ieinteresētajām personām.
  Šī uzraudzība, kā arī informācijas un komunikācijas darbības, kas saistītas ar programmu un tās darbībām, būtu jābalsta uz trīs programmas atzariem.
  Atzaros būtu jāņem vērā viens vai vairāki kvantitatīvie un kvalitatīvie rādītāji. Minētie rādītāji būtu jāvērtē saskaņā ar šo regulu
  . [Gr. 37]

| (29a) | Ņemot vērā sarežģītību un grūtības atrast, analizēt un koriģēt datus, izmērīt kultūras politikas ietekmi un definēt rādītājus, Komisijai būtu jāpastiprina sadarbība savos dienestos, piemēram, Kopīgajā pētniecības centrā un Eurostat, lai vāktu pienācīgus statistikas datus. Komisijai būtu jārīkojas sadarbībā ar izcilības centriem Savienībā, valstu statistikas iestādēm un organizācijām, kas saistītas ar kultūras un radošajām nozarēm Eiropā, un sadarbībā ar Eiropas Padomi, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un UNESCO. [Gr. 38] |
| --- | --- |

(29a)

Ņemot vērā sarežģītību un grūtības atrast, analizēt un koriģēt datus, izmērīt kultūras politikas ietekmi un definēt rādītājus, Komisijai būtu jāpastiprina sadarbība savos dienestos, piemēram, Kopīgajā pētniecības centrā un Eurostat, lai vāktu pienācīgus statistikas datus. Komisijai būtu jārīkojas sadarbībā ar izcilības centriem Savienībā, valstu statistikas iestādēm un organizācijām, kas saistītas ar kultūras un radošajām nozarēm Eiropā, un sadarbībā ar Eiropas Padomi, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un UNESCO. [Gr. 38]

| (30) | Šajā regulā ir noteikts programmas “Radošā Eiropa” finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (17). |
| --- | --- |

(30)

Šajā regulā ir noteikts programmas “Radošā Eiropa” finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (17).

| (31) | Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [...] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, ieskaitot trešām personām paredzētās, godalgām, iepirkumu, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. |
| --- | --- |

(31)

Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [...] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, ieskaitot trešām personām paredzētās, godalgām, iepirkumu, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām.

| (32) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz
  projekta operatoru
  spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā
  operatora un projekta lielumu
  , kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. [Gr. 39] |
| --- | --- |

(32)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz
  projekta operatoru
  spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā
  operatora un projekta lielumu
  , kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. [Gr. 39]

| (33) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (18), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (19), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (20) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (21) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvo izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (22). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (18), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (19), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (20) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (21) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvo izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (22). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (33a) | Lai optimizētu sinerģiju starp Savienības fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, būtu jāveicina atbalsta sniegšana darbībām, kas jau ir saņēmušas izcilības zīmoga sertifikātu. [Gr. 40] |
| --- | --- |

(33a)

Lai optimizētu sinerģiju starp Savienības fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, būtu jāveicina atbalsta sniegšana darbībām, kas jau ir saņēmušas izcilības zīmoga sertifikātu. [Gr. 40]

| (34) | Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2013/755/ES (23) 94. pantu fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Īstenojot šo programmu, būtu jāņem vērā ierobežojumi, ko rada šo zemju vai teritoriju nošķirtība, un to dalība programmā būtu jāuzrauga un regulāri jāvērtē
  . [Gr. 41] |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2013/755/ES (23) 94. pantu fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Īstenojot šo programmu, būtu jāņem vērā ierobežojumi, ko rada šo zemju vai teritoriju nošķirtība, un to dalība programmā būtu jāuzrauga un regulāri jāvērtē
  . [Gr. 41]

| (34a) | Saskaņā ar LESD 349. pantu būtu jāveic pasākumi, lai palielinātu tālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Būtu jāveicina mobilitāte attiecībā uz šo reģionu māksliniekiem un viņu darbiem, kā arī sadarbība starp cilvēkiem un organizācijām no šiem reģioniem un to kaimiņvalstīm un trešām valstīm. Tādējādi iedzīvotājiem būs iespējams vienlīdzīgi gūt labumu no konkurences priekšrocībām, ko kultūras un radošās nozares var piedāvāt, jo īpaši ekonomikas izaugsmei un nodarbinātībai. Šādi pasākumi būtu jāuzrauga un regulāri jāvērtē. [Gr. 42] |
| --- | --- |

(34a)

Saskaņā ar LESD 349. pantu būtu jāveic pasākumi, lai palielinātu tālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Būtu jāveicina mobilitāte attiecībā uz šo reģionu māksliniekiem un viņu darbiem, kā arī sadarbība starp cilvēkiem un organizācijām no šiem reģioniem un to kaimiņvalstīm un trešām valstīm. Tādējādi iedzīvotājiem būs iespējams vienlīdzīgi gūt labumu no konkurences priekšrocībām, ko kultūras un radošās nozares var piedāvāt, jo īpaši ekonomikas izaugsmei un nodarbinātībai. Šādi pasākumi būtu jāuzrauga un regulāri jāvērtē. [Gr. 42]

| (35) | Lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz 15. pantā un II pielikumā noteiktajiem rādītājiem. Komisijai, veicot sagatavošanas darbus, būtu jārīko atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Minētās apspriešanās būtu jārīko saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem būtu jābūt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(35)

Lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz 15. pantā un II pielikumā noteiktajiem rādītājiem. Komisijai, veicot sagatavošanas darbus, būtu jārīko atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Minētās apspriešanās būtu jārīko saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem būtu jābūt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (36) | Lai nodrošinātu raitu programmas īstenošanu

  sniegtā finansiālā atbalsta nepārtrauktību un segtu pieaugošo finansējuma deficītu, ar ko saskaras saņēmēji
  , izmaksas, kas saņēmējam radušās pirms dotāciju pieteikuma iesniegšanas, jo īpaši ar intelektuālā īpašuma tiesībām saistītās izmaksas, var vajadzētu uzskatīt par attiecināmām, ja vien tās ir tieši saistītas ar atbalstīto darbību īstenošanu. [Gr. 43] |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu raitu programmas īstenošanu

  sniegtā finansiālā atbalsta nepārtrauktību un segtu pieaugošo finansējuma deficītu, ar ko saskaras saņēmēji
  , izmaksas, kas saņēmējam radušās pirms dotāciju pieteikuma iesniegšanas, jo īpaši ar intelektuālā īpašuma tiesībām saistītās izmaksas, var vajadzētu uzskatīt par attiecināmām, ja vien tās ir tieši saistītas ar atbalstīto darbību īstenošanu. [Gr. 43]

| (37) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, kas izmantojami, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, kas izmantojami, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas.

| (38) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt darba programmas. Minētās pilnvaras būtu

  jāizmanto

  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (24).
  Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz darba programmu pieņemšanu.
  Jānodrošina pareiza iepriekšējās programmas slēgšana, jo īpaši attiecībā uz šīs programmas pārvaldības daudzgadu pasākumu turpināšanu, piemēram, tehniskās un administratīvās palīdzības finansēšanu. No [2021. gada 1. janvāra] ar tehnisko un administratīvo palīdzību vajadzības gadījumā jānodrošina to darbību pārvaldība, kuras līdz [2020. gada 31. decembrim] vēl nav pabeigtas iepriekšējā programmā. [Gr. 44] |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt darba programmas. Minētās pilnvaras būtu

  jāizmanto

  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (24).
  Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz darba programmu pieņemšanu.
  Jānodrošina pareiza iepriekšējās programmas slēgšana, jo īpaši attiecībā uz šīs programmas pārvaldības daudzgadu pasākumu turpināšanu, piemēram, tehniskās un administratīvās palīdzības finansēšanu. No [2021. gada 1. janvāra] ar tehnisko un administratīvo palīdzību vajadzības gadījumā jānodrošina to darbību pārvaldība, kuras līdz [2020. gada 31. decembrim] vēl nav pabeigtas iepriekšējā programmā. [Gr. 44]

| (38a) | Lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu programmas īstenošanu, Komisijai būtu jānodrošina, ka pieteikuma iesniegšanas posmā un pieteikumu izskatīšanas posmā pieteikuma iesniedzējiem netiek radīts nevajadzīgs birokrātisks slogs. [Gr. 45] |
| --- | --- |

(38a)

Lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu programmas īstenošanu, Komisijai būtu jānodrošina, ka pieteikuma iesniegšanas posmā un pieteikumu izskatīšanas posmā pieteikuma iesniedzējiem netiek radīts nevajadzīgs birokrātisks slogs. [Gr. 45]

| (38b) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš maza mēroga projektiem un to pievienotajai vērtībai, ņemot vērā kultūras un radošo nozaru specifiku. [Gr. 46] |
| --- | --- |

(38b)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš maza mēroga projektiem un to pievienotajai vērtībai, ņemot vērā kultūras un radošo nozaru specifiku. [Gr. 46]

| (39) | Ar šo regulu ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Konkrētāk, šī regula tiecas nodrošināt, lai tiktu ievērota vīriešu un sieviešu līdztiesība un lai nebūtu diskriminācijas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, un veicināt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. panta piemērošanu. Tā saskan arī ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. |
| --- | --- |

(39)

Ar šo regulu ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Konkrētāk, šī regula tiecas nodrošināt, lai tiktu ievērota vīriešu un sieviešu līdztiesība un lai nebūtu diskriminācijas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, un veicināt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. panta piemērošanu. Tā saskan arī ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām.

| (40) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami sasniegt Dalībvalstīs, bet, ņemot vērā šo mērķu transnacionālo raksturu, finansēto mobilitātes un sadarbības pasākumu lielo skaitu un plašo ģeogrāfisko tvērumu, to ietekmi uz mācību mobilitātes piekļūstamību un vispārīgāk uz Savienības integrāciju, kā arī šo mērķu pastiprināto starptautisko dimensiju, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami sasniegt Dalībvalstīs, bet, ņemot vērā šo mērķu transnacionālo raksturu, finansēto mobilitātes un sadarbības pasākumu lielo skaitu un plašo ģeogrāfisko tvērumu, to ietekmi uz mācību mobilitātes piekļūstamību un vispārīgāk uz Savienības integrāciju, kā arī šo mērķu pastiprināto starptautisko dimensiju, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (41) | Tāpēc no [2021. gada 1. janvāra] būtu jāatceļ Regula (ES) Nr. 1295/2013. |
| --- | --- |

(41)

Tāpēc no [2021. gada 1. janvāra] būtu jāatceļ Regula (ES) Nr. 1295/2013.

| (42) | Lai nodrošinātu saskaņā ar programmu sniegtā finansējuma atbalsta nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no [2021. gada 1. janvāra]. |
| --- | --- |

(42)

Lai nodrošinātu saskaņā ar programmu sniegtā finansējuma atbalsta nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no [2021. gada 1. janvāra].

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Vispārējie noteikumi

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido programmu “Radošā Eiropa” (“Programma”).

Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; |
| --- | --- |

1)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;

| 2) | “kultūras un radošās industrijas” ir visas nozares, kuru darbība ir balstīta uz kultūras vērtībām vai mākslinieciskajām un citām individuālām vai kolektīvām radošajām izpausmēm
  un praksi neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav orientētas uz tirgu
  . Šīs darbības var ietvert tādu
  prakses,
  preču un pakalpojumu izstrādi, radīšanu, ražošanu, izplatīšanu un saglabāšanu, kas iemieso kultūras, mākslinieciskās vai citas radošās izpausmes, kā arī ar tiem saistītās funkcijas, piemēram, izglītību vai pārvaldību. Tās būs ar

  Daudzas no tām satur
  potenciālu radīt inovācijas un darbvietas, jo īpaši pateicoties intelektuālajam īpašumam. Pie šīm nozarēm pieder arhitektūra, arhīvi, bibliotēkas un muzeji,
  tēlotājmāksla,
  daiļamatniecība, audiovizuālā nozare (arī kino, televīzija, videospēles un multivide), materiālais un nemateriālais kultūras mantojums, dizains (arī modes dizains), festivāli, mūzika, literatūra, izpildītājmāksla, grāmatas un izdevējdarbība, radio un vizuālā māksla
  , festivāli un dizains, arī modes dizains
  ; [Gr. 47] |
| --- | --- |

2)

“kultūras un radošās industrijas” ir visas nozares, kuru darbība ir balstīta uz kultūras vērtībām vai mākslinieciskajām un citām individuālām vai kolektīvām radošajām izpausmēm
  un praksi neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav orientētas uz tirgu
  . Šīs darbības var ietvert tādu
  prakses,
  preču un pakalpojumu izstrādi, radīšanu, ražošanu, izplatīšanu un saglabāšanu, kas iemieso kultūras, mākslinieciskās vai citas radošās izpausmes, kā arī ar tiem saistītās funkcijas, piemēram, izglītību vai pārvaldību. Tās būs ar

  Daudzas no tām satur
  potenciālu radīt inovācijas un darbvietas, jo īpaši pateicoties intelektuālajam īpašumam. Pie šīm nozarēm pieder arhitektūra, arhīvi, bibliotēkas un muzeji,
  tēlotājmāksla,
  daiļamatniecība, audiovizuālā nozare (arī kino, televīzija, videospēles un multivide), materiālais un nemateriālais kultūras mantojums, dizains (arī modes dizains), festivāli, mūzika, literatūra, izpildītājmāksla, grāmatas un izdevējdarbība, radio un vizuālā māksla
  , festivāli un dizains, arī modes dizains
  ; [Gr. 47]

| 3) | “mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)” ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, kuru definīcija sniegta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (25); |
| --- | --- |

3)

“mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)” ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, kuru definīcija sniegta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (25);

| 4) | “tiesību subjekts” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas [197. panta 2. punkta c) apakšpunktu]; |
| --- | --- |

4)

“tiesību subjekts” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas [197. panta 2. punkta c) apakšpunktu];

| 5) | “izcilības zīmogs” ir augstas kvalitātes marķējums, ko piešķir programmai “Radošā Eiropa” iesniegtiem projektiem, kuri finansējumu būtu pelnījuši, bet budžeta nepietiekamības dēļ to nesaņem. Tas apliecina, ka priekšlikums ir vērtīgs, un palīdz alternatīva finansējuma meklēšanā. |
| --- | --- |

5)

“izcilības zīmogs” ir augstas kvalitātes marķējums, ko piešķir programmai “Radošā Eiropa” iesniegtiem projektiem, kuri finansējumu būtu pelnījuši, bet budžeta nepietiekamības dēļ to nesaņem. Tas apliecina, ka priekšlikums ir vērtīgs, un palīdz alternatīva finansējuma meklēšanā.

3. pants

Programmas mērķi

| 1) | Programmas vispārējie mērķi ir šādi:








  -a) | veicināt kultūras nezūdošās vērtības atzīšanu un popularizēšanu, aizsargāt un veicināt Eiropas kultūras un radošuma kvalitāti kā personības izaugsmes īpašu aspektu, kā arī veicināt izglītību, sociālo kohēziju, vārda brīvību, uzskatu brīvību un mākslas brīvību, stiprināt un palielināt demokrātiju, kritisko domāšanu, piederības sajūtu un pilsoniskumu un kā plurālistisku plašsaziņas līdzekļu un kultūras vides avotu; [Gr. 48] |
| --- | --- | --- |

1)

Programmas vispārējie mērķi ir šādi:

-a)

veicināt kultūras nezūdošās vērtības atzīšanu un popularizēšanu, aizsargāt un veicināt Eiropas kultūras un radošuma kvalitāti kā personības izaugsmes īpašu aspektu, kā arī veicināt izglītību, sociālo kohēziju, vārda brīvību, uzskatu brīvību un mākslas brīvību, stiprināt un palielināt demokrātiju, kritisko domāšanu, piederības sajūtu un pilsoniskumu un kā plurālistisku plašsaziņas līdzekļu un kultūras vides avotu; [Gr. 48]

| a) | veicināt Eiropas sadarbību kultūru

  kultūras, mākslas
  un valodu daudzveidības un mantojuma jomā
  , tostarp palielinot mākslinieku un kultūras darbinieku nozīmi, Eiropas kultūras un mākslas ražošanas kvalitāti un kopējo materiālo un nemateriālo Eiropas kultūras mantojumu
  ; [Gr. 49] |
| --- | --- |

a)

veicināt Eiropas sadarbību kultūru

  kultūras, mākslas
  un valodu daudzveidības un mantojuma jomā
  , tostarp palielinot mākslinieku un kultūras darbinieku nozīmi, Eiropas kultūras un mākslas ražošanas kvalitāti un kopējo materiālo un nemateriālo Eiropas kultūras mantojumu
  ; [Gr. 49]

| b) | palielināt

  sekmēt visu
  kultūras un radošo industriju
  konkurētspēju un palielināt to
  , jo īpaši audiovizuālās nozares, konkurētspēju

  ekonomisko nozīmi, radot darbvietas šajās nozarēs un palielinot to inovāciju un radošumu
  . [Gr. 50] |
| --- | --- |

b)

palielināt

  sekmēt visu
  kultūras un radošo industriju
  konkurētspēju un palielināt to
  , jo īpaši audiovizuālās nozares, konkurētspēju

  ekonomisko nozīmi, radot darbvietas šajās nozarēs un palielinot to inovāciju un radošumu
  . [Gr. 50]

| 2) | Programmas konkrētie mērķi ir šādi:






  a) | pastiprināt ekonomisko,
  māksliniecisko, kultūras,
  sociālo un ārējo dimensiju Eiropas līmeņa sadarbībā, lai attīstītu un veicinātu Eiropas kultūru daudzveidību un Eiropas
  materiālo un nemateriālo
  kultūras mantojumu, nostiprinātu Eiropas kultūras un radošo industriju konkurētspēju
  un inovāciju
  un pastiprināt starptautiskos kultūras sakarus; [Gr. 51] |
| --- | --- | --- |

2)

Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

a)

pastiprināt ekonomisko,
  māksliniecisko, kultūras,
  sociālo un ārējo dimensiju Eiropas līmeņa sadarbībā, lai attīstītu un veicinātu Eiropas kultūru daudzveidību un Eiropas
  materiālo un nemateriālo
  kultūras mantojumu, nostiprinātu Eiropas kultūras un radošo industriju konkurētspēju
  un inovāciju
  un pastiprināt starptautiskos kultūras sakarus; [Gr. 51]

| aa) | sekmēt kultūras un radošās industrijas, tostarp audiovizuālo nozari, atbalstīt māksliniekus, pakalpojumu sniedzējus un amatniekus un piesaistīt auditoriju, pievēršot īpašu vērību dzimumu līdztiesībai un nepietiekami pārstāvētajām grupām; [Gr. 52] |
| --- | --- |

aa)

sekmēt kultūras un radošās industrijas, tostarp audiovizuālo nozari, atbalstīt māksliniekus, pakalpojumu sniedzējus un amatniekus un piesaistīt auditoriju, pievēršot īpašu vērību dzimumu līdztiesībai un nepietiekami pārstāvētajām grupām; [Gr. 52]

| b) | sekmēt Eiropas audiovizuālās rūpniecības

  nozares
  konkurētspēju
  , inovāciju
  un mērogojamību
  , jo īpaši attiecībā uz MVU, neatkarīgiem ražošanas uzņēmumiem un organizācijām kultūras un radošajās nozarēs un sekmēt Eiropas audiovizuālās nozares darbību kvalitāti ilgtspējīgā veidā ar mērķi panākt līdzsvarotu nozaru un ģeogrāfisko pieeju
  ; [Gr. 53] |
| --- | --- |

b)

sekmēt Eiropas audiovizuālās rūpniecības

  nozares
  konkurētspēju
  , inovāciju
  un mērogojamību
  , jo īpaši attiecībā uz MVU, neatkarīgiem ražošanas uzņēmumiem un organizācijām kultūras un radošajās nozarēs un sekmēt Eiropas audiovizuālās nozares darbību kvalitāti ilgtspējīgā veidā ar mērķi panākt līdzsvarotu nozaru un ģeogrāfisko pieeju
  ; [Gr. 53]

| c) | veicināt politisko sadarbību un inovatīvas darbības, kas atbalsta,
  tostarp jaunus uzņēmējdarbības un pārvaldības modeļus un radošus risinājumus, atbalstīt
  visus programmas atzarus, tostarp sekmēt daudzveidīgu un plurālistisku

  un visas kultūras un radošās nozares
  , tostarp
  nodrošināt mākslinieciskās izpausmes brīvību un daudzveidīgas, neatkarīgas un plurālistiskas, kultūras un
  plašsaziņas līdzekļu vidi, medijpratību un sociālo iekļaušanu

  vides, medijpratības, digitālo prasmju, kultūras un mākslas izglītības, dzimumu līdztiesības, aktīva pilsoniskuma, starpkultūru dialoga, noturības un sociālās iekļaušanas veicināšanu, jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti, tostarp uzlabojot kultūras preču un pakalpojumu pieejamību; [Gr. 54] |
| --- | --- |

c)

veicināt politisko sadarbību un inovatīvas darbības, kas atbalsta,
  tostarp jaunus uzņēmējdarbības un pārvaldības modeļus un radošus risinājumus, atbalstīt
  visus programmas atzarus, tostarp sekmēt daudzveidīgu un plurālistisku

  un visas kultūras un radošās nozares
  , tostarp
  nodrošināt mākslinieciskās izpausmes brīvību un daudzveidīgas, neatkarīgas un plurālistiskas, kultūras un
  plašsaziņas līdzekļu vidi, medijpratību un sociālo iekļaušanu

  vides, medijpratības, digitālo prasmju, kultūras un mākslas izglītības, dzimumu līdztiesības, aktīva pilsoniskuma, starpkultūru dialoga, noturības un sociālās iekļaušanas veicināšanu, jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti, tostarp uzlabojot kultūras preču un pakalpojumu pieejamību; [Gr. 54]

| ca) | sekmēt mākslinieku un kultūras un radošo nozaru darbinieku mobilitāti un viņu darbu apriti; [Gr. 55] |
| --- | --- |

ca)

sekmēt mākslinieku un kultūras un radošo nozaru darbinieku mobilitāti un viņu darbu apriti; [Gr. 55]

| cb) | nodrošināt kultūras un radošajām industrijām datus, analīzi un atbilstīgu kvalitatīvu un kvantitatīvu rādītāju kopumu un izstrādāt saskaņotu vērtēšanas un ietekmes novērtēšanas sistēmu, tostarp ar starpnozaru dimensiju; [Gr. 56] |
| --- | --- |

cb)

nodrošināt kultūras un radošajām industrijām datus, analīzi un atbilstīgu kvalitatīvu un kvantitatīvu rādītāju kopumu un izstrādāt saskaņotu vērtēšanas un ietekmes novērtēšanas sistēmu, tostarp ar starpnozaru dimensiju; [Gr. 56]

| 3) | Programmai ir šādi atzari:






  a) | “KULTŪRA”, kas aptver kultūras un radošās industrijas, izņemot audiovizuālo nozari; |
| --- | --- | --- |

3)

Programmai ir šādi atzari:

a)

“KULTŪRA”, kas aptver kultūras un radošās industrijas, izņemot audiovizuālo nozari;

| b) | “MEDIA”, kas aptver audiovizuālo nozari; |
| --- | --- |

b)

“MEDIA”, kas aptver audiovizuālo nozari;

| c) | “STAPRMOZARU“
  STAPRNOZARU
  atzars”, kas aptver darbības visās kultūras un radošajās industrijās
  , tostarp ziņu mediju nozarē
  . [Gr. 57] |
| --- | --- |

c)

“STAPRMOZARU“
  STAPRNOZARU
  atzars”, kas aptver darbības visās kultūras un radošajās industrijās
  , tostarp ziņu mediju nozarē
  . [Gr. 57]

3.a pants

Eiropas pievienotā vērtība

Atzīstot kultūras un jaunrades patieso un ekonomisko vērtību un ievērojot Savienības vērtību un politikas virzienu kvalitāti un plurālismu.

Programma atbalsta tikai tās darbības un pasākumus, kas rada potenciālu Eiropas pievienoto vērtību un veicina 3. pantā minēto mērķu sasniegšanu.

Eiropas pievienoto vērtību Programmas darbībām un pasākumiem nodrošina, piemēram, šādi aspekti:

| a) | transnacionāla rakstura darbības un pasākumi, ar ko papildina reģionālās, valstu, starptautiskās un citas Savienības programmas un politikas virzienus, kā arī šādu darbību un pasākumu ietekme uz iedzīvotāju piekļuvi kultūrai un pilsoņu aktīvu līdzdalību, izglītību, sociālo iekļautību un starpkultūru dialogu; |
| --- | --- |

a)

transnacionāla rakstura darbības un pasākumi, ar ko papildina reģionālās, valstu, starptautiskās un citas Savienības programmas un politikas virzienus, kā arī šādu darbību un pasākumu ietekme uz iedzīvotāju piekļuvi kultūrai un pilsoņu aktīvu līdzdalību, izglītību, sociālo iekļautību un starpkultūru dialogu;

| b) | starpvalstu un starptautiskas sadarbības veidošana un veicināšana kultūras un radošo pakalpojumu sniedzēju starpā, tostarp mākslinieku, audiovizuālo profesionāļu, kultūras un radošo organizāciju, MVU un audiovizuālo pakalpojumu sniedzēju starpā, liekot uzsvaru uz visaptverošu, ātru un efektīvu ilgtermiņa risinājumu meklēšanu globālajām problēmām, jo īpaši tām, kas saistītas ar digitālo pārveidi; |
| --- | --- |

b)

starpvalstu un starptautiskas sadarbības veidošana un veicināšana kultūras un radošo pakalpojumu sniedzēju starpā, tostarp mākslinieku, audiovizuālo profesionāļu, kultūras un radošo organizāciju, MVU un audiovizuālo pakalpojumu sniedzēju starpā, liekot uzsvaru uz visaptverošu, ātru un efektīvu ilgtermiņa risinājumu meklēšanu globālajām problēmām, jo īpaši tām, kas saistītas ar digitālo pārveidi;

| c) | Savienības atbalsta veicināti apjomradīti ietaupījumi, izaugsme un darbvietas, kuri rada iespēju piesaistīt papildu finansējumu; |
| --- | --- |

c)

Savienības atbalsta veicināti apjomradīti ietaupījumi, izaugsme un darbvietas, kuri rada iespēju piesaistīt papildu finansējumu;

| d) | nodrošinot vienlīdzīgākus konkurences apstākļus kultūras un radošajās nozarēs, ņemot vērā dažādu valstu, tostarp valstu vai reģionu ar konkrētu ģeogrāfisko vai lingvistisko situāciju, īpatnības, piemēram, LESD 349. pantā atzītus attālākos reģionus un aizjūras zemes vai teritorijas, kas atrodas dalībvalsts pakļautībā un ir uzskaitīti LESD II pielikumā; |
| --- | --- |

d)

nodrošinot vienlīdzīgākus konkurences apstākļus kultūras un radošajās nozarēs, ņemot vērā dažādu valstu, tostarp valstu vai reģionu ar konkrētu ģeogrāfisko vai lingvistisko situāciju, īpatnības, piemēram, LESD 349. pantā atzītus attālākos reģionus un aizjūras zemes vai teritorijas, kas atrodas dalībvalsts pakļautībā un ir uzskaitīti LESD II pielikumā;

| e) | vēstījuma par Eiropas kopīgajām saknēm un daudzveidību veicināšana. [Gr. 58] |
| --- | --- |

e)

vēstījuma par Eiropas kopīgajām saknēm un daudzveidību veicināšana. [Gr. 58]

4. pants

Atzars “KULTŪRA”

Atbilstoši 3. pantā minētajiem mērķiem atzaram “KULTŪRA” ir šādas prioritātes:

| -a) | veicināt mākslinieciskās izpausmes un radīšanu; [Gr. 59] |
| --- | --- |

-a)

veicināt mākslinieciskās izpausmes un radīšanu; [Gr. 59]

| -aa) | attīstīt talantus, kompetences un prasmes un stimulēt sadarbību un inovāciju visos kultūras un radošo industriju ķēdes posmos, tostarp mantojuma jomā; [Gr. 60] |
| --- | --- |

-aa)

attīstīt talantus, kompetences un prasmes un stimulēt sadarbību un inovāciju visos kultūras un radošo industriju ķēdes posmos, tostarp mantojuma jomā; [Gr. 60]

| a) | nostiprināt Eiropas kultūras un radošo pakalpojumu sniedzēju un
  viņu
  darbu pārrobežu dimensiju, apriti
  un redzamību, tostarp izmantojot rezidentūras programmas, turnejas, pasākumus, darbseminārus, izstādes un festivālus, kā arī veicinot paraugprakses apmaiņu un pilnveidojot profesionālās spējas
  ; [Gr. 61] |
| --- | --- |

a)

nostiprināt Eiropas kultūras un radošo pakalpojumu sniedzēju un
  viņu
  darbu pārrobežu dimensiju, apriti
  un redzamību, tostarp izmantojot rezidentūras programmas, turnejas, pasākumus, darbseminārus, izstādes un festivālus, kā arī veicinot paraugprakses apmaiņu un pilnveidojot profesionālās spējas
  ; [Gr. 61]

| b) | visā Eiropā palielināt dalību kultūras dzīvē

  pieejamību, līdzdalību un izpratni, kā arī auditorijas iesaistīšanos, jo īpaši attiecībā uz cilvēkiem ar invaliditāti vai cilvēkiem no nelabvēlīgas vides
  ; [Gr. 62] |
| --- | --- |

b)

visā Eiropā palielināt dalību kultūras dzīvē

  pieejamību, līdzdalību un izpratni, kā arī auditorijas iesaistīšanos, jo īpaši attiecībā uz cilvēkiem ar invaliditāti vai cilvēkiem no nelabvēlīgas vides
  ; [Gr. 62]

| c) | sekmēt sabiedrības izturētspēju un
  un palielināt
  sociālo iekļaušanu caur kultūru un,
  starpkultūru un demokrātisko dialogu un
  kultūras mantojumu

  apmaiņu ar mākslas, kultūras un kultūras mantojuma starpniecību
  ; [Gr. 63] |
| --- | --- |

c)

sekmēt sabiedrības izturētspēju un
  un palielināt
  sociālo iekļaušanu caur kultūru un,
  starpkultūru un demokrātisko dialogu un
  kultūras mantojumu

  apmaiņu ar mākslas, kultūras un kultūras mantojuma starpniecību
  ; [Gr. 63]

| d) | palielināt Eiropas kultūras un radošo industriju spēju augt, kā arī

  ieviest jauninājumus,
  radīt darbvietas

  mākslas darbus, radīt un attīstīt galvenās prasmes, zināšanas, prasmes, jaunu māksliniecisko praksi un ilgtspējīgu nodarbinātību
  un izaugsmi
  , kā arī veicināt vietējo un reģionālo attīstību
  ; [Gr. 64] |
| --- | --- |

d)

palielināt Eiropas kultūras un radošo industriju spēju augt, kā arī

  ieviest jauninājumus,
  radīt darbvietas

  mākslas darbus, radīt un attīstīt galvenās prasmes, zināšanas, prasmes, jaunu māksliniecisko praksi un ilgtspējīgu nodarbinātību
  un izaugsmi
  , kā arī veicināt vietējo un reģionālo attīstību
  ; [Gr. 64]

| da) | veicināt personu profesionālo spēju kultūras un radošajās nozarēs, nodrošinot tām iespējas ar atbilstošiem pasākumiem; [Gr. 65] |
| --- | --- |

da)

veicināt personu profesionālo spēju kultūras un radošajās nozarēs, nodrošinot tām iespējas ar atbilstošiem pasākumiem; [Gr. 65]

| e) | nostiprināt Eiropas identitāti un vērtības caur,
  aktīvu pilsoniskumu
  un
  kopības un demokrātisko vērtību apziņu ar
  kultūras izpratni, mākslas izglītību

  izpratnes palīdzību, kultūras mantojumu, izpausmi, kritisko domāšanu, māksliniecisko izpausmi, radošo personu redzamību un atzīšanu, mākslā, izglītībā
  un kultūrā balstītu radošumu izglītībā

  formālajā, neformālajā un ikdienējā mūžizglītībā
  ; [Gr. 66] |
| --- | --- |

e)

nostiprināt Eiropas identitāti un vērtības caur,
  aktīvu pilsoniskumu
  un
  kopības un demokrātisko vērtību apziņu ar
  kultūras izpratni, mākslas izglītību

  izpratnes palīdzību, kultūras mantojumu, izpausmi, kritisko domāšanu, māksliniecisko izpausmi, radošo personu redzamību un atzīšanu, mākslā, izglītībā
  un kultūrā balstītu radošumu izglītībā

  formālajā, neformālajā un ikdienējā mūžizglītībā
  ; [Gr. 66]

| f) | veicināt Eiropas kultūras un radošo industriju starptautisko spēju veidošanu,
  ieskaitot organizācijas uz vietas un mikroorganizācijas,
  lai tās būtu starptautiski aktīvas; [Gr. 67] |
| --- | --- |

f)

veicināt Eiropas kultūras un radošo industriju starptautisko spēju veidošanu,
  ieskaitot organizācijas uz vietas un mikroorganizācijas,
  lai tās būtu starptautiski aktīvas; [Gr. 67]

| g) | veicināt Savienības starptautisko
  kultūras
  attiecību vispārējo stratēģiju
  , tiecoties nodrošināt stratēģijas ilgtermiņa ietekmi, izmantojot cilvēku savstarpējo kontaktu pieeju, kas ietver sevī
  kultūras diplomātiju

  tīklus, pilsonisko sabiedrību un organizācijas uz vietas
  . [Gr. 68] |
| --- | --- |

g)

veicināt Savienības starptautisko
  kultūras
  attiecību vispārējo stratēģiju
  , tiecoties nodrošināt stratēģijas ilgtermiņa ietekmi, izmantojot cilvēku savstarpējo kontaktu pieeju, kas ietver sevī
  kultūras diplomātiju

  tīklus, pilsonisko sabiedrību un organizācijas uz vietas
  . [Gr. 68]

Šīs prioritātes ir sīkāk izklāstītas I pielikumā.

Saistībā ar konkrētām darbībām, ko veic saistībā ar atzaru “KULTŪRA”, mūzikas nozarei ir īpaši pievērsta centrālā uzmanība attiecībā uz finanšu sadali un mērķtiecīgām darbībām. Īpaši pielāgoti uzaicinājumi un instrumenti veicina mūzikas nozares konkurētspēju un risina dažas no konkrētajām problēmām, ar kurām tā saskaras. [Gr. 69]

5. pants

Atzars “MEDIA”

Atbilstoši 3. pantā minētajiem mērķiem atzaram “MEDIA” ir šādas prioritātes:

| a) | attīstīt talantus
  , kompetenci,
  prasmes
  un digitālo tehnoloģiju izmantošanu
  un stimulēt sadarbību
  , mobilitāti
  un inovāciju Eiropas audiovizuālo darbu radīšanā un ražošanā
  , tostarp pārrobežu veidā
  ; [Gr. 70] |
| --- | --- |

a)

attīstīt talantus
  , kompetenci,
  prasmes
  un digitālo tehnoloģiju izmantošanu
  un stimulēt sadarbību
  , mobilitāti
  un inovāciju Eiropas audiovizuālo darbu radīšanā un ražošanā
  , tostarp pārrobežu veidā
  ; [Gr. 70]

| b) | sekmēt izplatīšanu kinoteātros un tiešsaistē un sniegt plašāku piekļuvi Eiropas audiovizuālajiem darbiem pāri robežām, tostarp izmantojot inovatīvus darījumdarbības modeļus un jaunas tehnoloģijas

  audiovizuālo darbu starpvalstu un starptautisku apriti, izplatīšanu tiešsaistē un bezsaistē, jo īpaši izplatīšanu kinoteātros, jaunajā digitālajā vidē
  ; [Gr. 71] |
| --- | --- |

b)

sekmēt izplatīšanu kinoteātros un tiešsaistē un sniegt plašāku piekļuvi Eiropas audiovizuālajiem darbiem pāri robežām, tostarp izmantojot inovatīvus darījumdarbības modeļus un jaunas tehnoloģijas

  audiovizuālo darbu starpvalstu un starptautisku apriti, izplatīšanu tiešsaistē un bezsaistē, jo īpaši izplatīšanu kinoteātros, jaunajā digitālajā vidē
  ; [Gr. 71]

| ba) | nodrošināt starptautiskās auditorijas plašāku piekļuvi Savienības audiovizuālajiem darbiem, tostarp popularizējot tos, rīkojot pasākumus un festivālus un veicinot kino izglītību; [Gr. 72] |
| --- | --- |

ba)

nodrošināt starptautiskās auditorijas plašāku piekļuvi Savienības audiovizuālajiem darbiem, tostarp popularizējot tos, rīkojot pasākumus un festivālus un veicinot kino izglītību; [Gr. 72]

| bb) | palielināt audiovizuālo mantojumu un atbalstīt, popularizēt un atvieglot piekļuvi audiovizuālajiem arhīviem un bibliotēkām kā atmiņu un mācību materiālu, atkalizmantošanas un jaunu darījumdarbību avotiem, tostarp ar jaunāko digitālo tehnoloģiju starpniecību; [Gr. 73] |
| --- | --- |

bb)

palielināt audiovizuālo mantojumu un atbalstīt, popularizēt un atvieglot piekļuvi audiovizuālajiem arhīviem un bibliotēkām kā atmiņu un mācību materiālu, atkalizmantošanas un jaunu darījumdarbību avotiem, tostarp ar jaunāko digitālo tehnoloģiju starpniecību; [Gr. 73]

| c) | popularizēt Eiropas audiovizuālos darbus un atbalstīt
  visu vecumu
  auditorijas piesaistīšanu,
  jo īpaši jauniešu un cilvēku ar invaliditāti, iesaistīšanos audiovizuālo darbu proaktīvā un juridiskajā izmantošanā visā
  Eiropā un citur pasaulē
  un lietotāja radītā satura koplietošanu, tostarp veicinot filmu un audiovizuālo izglītību
  . [Gr. 74] |
| --- | --- |

c)

popularizēt Eiropas audiovizuālos darbus un atbalstīt
  visu vecumu
  auditorijas piesaistīšanu,
  jo īpaši jauniešu un cilvēku ar invaliditāti, iesaistīšanos audiovizuālo darbu proaktīvā un juridiskajā izmantošanā visā
  Eiropā un citur pasaulē
  un lietotāja radītā satura koplietošanu, tostarp veicinot filmu un audiovizuālo izglītību
  . [Gr. 74]

Šīs prioritātes ņem vērā, sniedzot atbalstu tādu Eiropas darbu radīšanai, popularizēšanai, piekļūstamībai un izplatīšanai, kuriem ir potenciāls

  izplatot Eiropas vērtības un kopējo identitāti, ar potenciālu
  sasniegt plašu

  visu vecumu
  auditoriju Eiropā un citur pasaulē, tādējādi pielāgojoties jaunām tirgus norisēm un papildinot Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošanu. [Gr. 75]

Šīs prioritātes ir sīkāk izklāstītas I pielikumā.

6. pants

STARPNOZARU atzars

Atbilstoši 3. pantā minētajiem programmas mērķiem “STARPNOZARU atzaram” ir šādas prioritātes:

| a) | atbalstīt politisko sadarbību starp valstīm un nozarēm, arī attiecībā uz kultūras lomu

  lomas veicināšanu
  sociālajā iekļaušanā,
  jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti un attiecībā uz demokrātijas palielināšanu,
  un sekmēt zināšanas par programmu un atbalstīt rezultātu pārnesamību
  , lai palielinātu programmas redzamību
  ; [Gr. 76] |
| --- | --- |

a)

atbalstīt politisko sadarbību starp valstīm un nozarēm, arī attiecībā uz kultūras lomu

  lomas veicināšanu
  sociālajā iekļaušanā,
  jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti un attiecībā uz demokrātijas palielināšanu,
  un sekmēt zināšanas par programmu un atbalstīt rezultātu pārnesamību
  , lai palielinātu programmas redzamību
  ; [Gr. 76]

| b) | veicināt novatoriskas pieejas
  mākslinieciskā
  satura radīšanai un
  mākslinieciskajai izpētei
  , piekļūstamībai, izplatīšanai un popularizēšanai
  , ņemot vērā autortiesību aizsardzību,
  kultūras un radošajās industrijās
  , kas aptver gan tirgus, gan nekomerciālos aspektus
  ; [Gr. 77] |
| --- | --- |

b)

veicināt novatoriskas pieejas
  mākslinieciskā
  satura radīšanai un
  mākslinieciskajai izpētei
  , piekļūstamībai, izplatīšanai un popularizēšanai
  , ņemot vērā autortiesību aizsardzību,
  kultūras un radošajās industrijās
  , kas aptver gan tirgus, gan nekomerciālos aspektus
  ; [Gr. 77]

| c) | veicināt transversālas darbības, kas aptver vairākas nozares ar mērķi pielāgoties strukturālajām
  un tehnoloģiskajām
  pārmaiņām plašsaziņas līdzekļu nozarē, tostarp sekmēt brīvu, daudzveidīgu un plurālistisku plašsaziņas līdzekļu
  , mākslas un kultūras
  vidi, kvalitatīvu žurnālistiku

  profesionālo ētiku žurnālistikā, kritisko domāšanu
  un medijpratību
  , jo īpaši jauniešiem, palīdzot viņiem pielāgoties jaunajiem mediju instrumentiem un formātiem un apkarojot dezinformācijas izplatīšanu
  ; [Gr. 78] |
| --- | --- |

c)

veicināt transversālas darbības, kas aptver vairākas nozares ar mērķi pielāgoties strukturālajām
  un tehnoloģiskajām
  pārmaiņām plašsaziņas līdzekļu nozarē, tostarp sekmēt brīvu, daudzveidīgu un plurālistisku plašsaziņas līdzekļu
  , mākslas un kultūras
  vidi, kvalitatīvu žurnālistiku

  profesionālo ētiku žurnālistikā, kritisko domāšanu
  un medijpratību
  , jo īpaši jauniešiem, palīdzot viņiem pielāgoties jaunajiem mediju instrumentiem un formātiem un apkarojot dezinformācijas izplatīšanu
  ; [Gr. 78]

| d) | izveidot un atbalstīt programmas birojusbiroju, kas Programmu popularizētu savā valstī un stimulētu

  piedalās programmā, aktīvu iesaistīšanos, lai veicinātu programmas taisnīgu un līdzsvarotu īstenošanu to valstīs, tostarp ar tīkla darbībām uz vietas, un sniegtu atbalstu pieteikumu iesniedzējiem attiecībā uz programmu un sniegtu pamatinformāciju par citām attiecīgajām atbalsta iespējām, kas pieejamas saskaņā ar Savienības finansētām programmām, un lai veicinātu
  pārrobežu sadarbību
  un paraugprakses apmaiņu
  kultūras un radošajās industrijās; [Gr. 79] |
| --- | --- |

d)

izveidot un atbalstīt programmas birojusbiroju, kas Programmu popularizētu savā valstī un stimulētu

  piedalās programmā, aktīvu iesaistīšanos, lai veicinātu programmas taisnīgu un līdzsvarotu īstenošanu to valstīs, tostarp ar tīkla darbībām uz vietas, un sniegtu atbalstu pieteikumu iesniedzējiem attiecībā uz programmu un sniegtu pamatinformāciju par citām attiecīgajām atbalsta iespējām, kas pieejamas saskaņā ar Savienības finansētām programmām, un lai veicinātu
  pārrobežu sadarbību
  un paraugprakses apmaiņu
  kultūras un radošajās industrijās; [Gr. 79]

Šīs prioritātes ir sīkāk izklāstītas I pielikumā.

7. pants

Budžets

1.   Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir 1 850 000 000 
  2 806 000 000
   EUR pašreizējās

  salīdzināmās
  cenās. [Gr. 80]

Programmu īsteno atbilstoši šādam orientējošam finanšu sadalījumam:

| — | līdz 609 000 000 EUR

  ne mazāk kā 33 %
  mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā (atzars “KULTŪRA”); [Gr. 81] |
| --- | --- |

—

līdz 609 000 000 EUR

  ne mazāk kā 33 %
  mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā (atzars “KULTŪRA”); [Gr. 81]

| — | līdz 1 081 000 000 EUR

  ne mazāk kā 58 %
  mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā (atzars “MEDIA”); [Gr. 82] |
| --- | --- |

—

līdz 1 081 000 000 EUR

  ne mazāk kā 58 %
  mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā (atzars “MEDIA”); [Gr. 82]

| — | līdz 160 000 000 EUR

  9 %
  darbībām, kas minētas 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā (STARPNOZARU atzars)
  , nodrošinot finanšu piešķīrumu katram programmas “Radošā Eiropa” valsts birojam vismaz tādā pašā līmenī kā finanšu piešķīrums, kas paredzēts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1295/2013
  . [Gr. 83] |
| --- | --- |

—

līdz 160 000 000 EUR

  9 %
  darbībām, kas minētas 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā (STARPNOZARU atzars)
  , nodrošinot finanšu piešķīrumu katram programmas “Radošā Eiropa” valsts birojam vismaz tādā pašā līmenī kā finanšu piešķīrums, kas paredzēts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1295/2013
  . [Gr. 83]

2.   Šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga programmas īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

3.   Papildus atvēlētajam finansējumam, kas norādīts 1. punktā, un lai pastiprinātu programmas starptautisko dimensiju no ārējās finansēšanas instrumentiem [Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instruments, Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA III)] var būt pieejamas papildu finansiālās iemaksas, lai atbalstītu darbības, kuras īsteno un pārvalda atbilstoši šai regulai. Šīs iemaksas finansē atbilstoši regulām, ar kurām minētie instrumenti izveidoti
  , un par tām katru gadu ziņo budžeta lēmējinstitūcijai kopā ar trešo valstu iemaksām šajā programmā
  . [Gr. 84]

4.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija minētos resursus apgūst tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu], vai netieši, saskaņā ar minētās regulas [62. panta 1. punkta c) apakšpunktu]. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

8. pants

Programmas asociētās trešās valstis

1.   Šādas trešās valstis var piedalīties programmā:

| a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis saskaņā ar EEZ līgumā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis saskaņā ar EEZ līgumā minētajiem nosacījumiem;

| b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas noteikti Savienības un šo valstu nolīgumos; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas noteikti Savienības un šo valstu nolīgumos;

| c) | valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

c)

valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| d) | citas valstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti konkrētā vienotā nolīgumā, kas attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ja vien šis nolīgums:






  a) | nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kas piedalās Savienības programmās; |
| --- | --- | --- |

d)

citas valstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti konkrētā vienotā nolīgumā, kas attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ja vien šis nolīgums:

a)

nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kas piedalās Savienības programmās;

| b) | nosaka nosacījumus par dalību programmās, arī par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar [jaunās Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu]; |
| --- | --- |

b)

nosaka nosacījumus par dalību programmās, arī par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar [jaunās Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu];

| c) | trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus par šo programmu; |
| --- | --- |

c)

trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus par šo programmu;

| d) | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses. |
| --- | --- |

d)

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses.

Trešās valstis var piedalīties programmu pārvaldības struktūrās un ieinteresēto personu forumos, lai veicinātu informācijas apmaiņu
  . [Gr. 85]

2.   Šā panta 1. punkta a)
  līdz d)
   apakšpunktā minētās valstis var piedalīties atzarā “KULTŪRA” un STARPNOZARU atzarā tad, ja tās izpilda Direktīvā 2010/13/ES izklāstītos nosacījumus. [Gr. 151]

3.   Nolīgumos, kas noslēgti ar 1. punkta c) apakšpunktā minētajām valstīm, pienācīgi pamatotos gadījumos var atkāpties no 2. punktā norādītajiem pienākumiem.

3.a
     
  Nolīgumus ar trešām valstīm, kas saistīti ar Programmu saskaņā ar šo regulu, atbalsta, īstenojot procedūras, kuras ir ātrākas nekā Regulā (ES) Nr. 1295/2013 paredzētās procedūras
  .
  Aktīvi tiek veicināta nolīgumu slēgšana ar jaunām valstīm. [Gr. 86]

8.a pants

Citas trešās valstis

Programma var atbalstīt sadarbību ar trešām valstīm, kas nav minētas 8. pantā, attiecībā uz darbībām, ko finansē no papildu iemaksām no ārējās finansēšanas instrumentiem saskaņā ar 7. panta 3. punktu, ja tas ir Savienības interesēs.

9. pants

Sadarbība ar starptautiskām organizācijām un Eiropas Audiovizuālo observatoriju

1.   
  Pamatojoties uz kopīgu devumu Programmas mērķu sasniegšanā un atbilstoši Finanšu regulai
  Programmā atbilstoši Finanšu regulai var piedalīties starptautiskas organizācijas, kuras darbojas programmas jomās
  , piemēram, UNESCO, Eiropas Padome, izmantojot strukturētāku sadarbību ar “Kultūras maršrutiem” un “Euroimages”, “EUIPO Observatory”, Pasaules Intelektuālā īpašuma organizāciju un ESAO
  . [Gr. 87]

2.   Visā programmas darbības laikā Savienība ir Eiropas Audiovizuālās observatorijas locekle. Savienības līdzdalība Observatorijā palīdzēs īstenot atzara “MEDIA” prioritātes. Attiecībās ar Observatoriju Savienību pārstāv Komisija. Atzars “MEDIA”palīdz segt

  sniedz atbalstu
  Savienības dalības maksu

  maksas segšanai
  Observatorijā, lai vecinātu

  un
  datu vākšanu

  vākšanai
  un analīzi

  analīzei
  audiovizuālajā nozarē. [Gr. 152]

9.a pants

Datu vākšana par kultūru un radošajām nozarēm

Komisija pastiprina sadarbību savos dienestos, piemēram, Kopīgajā pētniecības centrā un Eiropas Savienības Statistikas birojā ar mērķi vākt atbilstīgus statistikas datus, lai noteiktu un analizētu kultūras politikas ietekmi. Šā uzdevuma veikšanai Komisija sadarbojas ar izcilības centriem Eiropā un valstu statistikas institūtiem un rīkojas sadarbībā ar Eiropas Padomi, ESAO un UNESCO. Tādējādi tā palīdz sasniegt atzara “KULTŪRA” mērķus un cieši seko līdzi turpmākai kultūras politikas attīstībai, tostarp agrīnā posmā iesaistot ieinteresētās personas dažādu nozaru kopējo rādītāju vai konkrētu rādītāju sadalījumā pa darbības jomām. Komisija regulāri ziņo Eiropas Parlamentam par šīm darbībām. [Gr. 88]

10. pants

ES finansējuma apgūšana un forma

1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

2.   Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, proti, kā dotācijas, godalgas un iepirkums. Tajā var būt paredzēts arī finansējums finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbības ietvaros.

3.   Finansējuma apvienošanas darbības saskaņā ar šo programmu īsteno atbilstoši [
  InvestEU

  regulai] un Finanšu regulas X sadaļai
  un procedūrām, kas noteiktas [InvestEU regulā]
  .
  Pamatprogrammā “Radošā Eiropa” izveidotais īpašais garantiju fonds tiek turpināts [InvestEU] un ņem vērā īstenošanas praksi, kas izstrādāta atbilstīgi Kultūras un radošo nozaru garantiju mehānismam, kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1295/2013
  . [Gr. 89]

4.   Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt no iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās tiek uzskatītas par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas XXX [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus
  , balstoties uz jau izstrādāto īstenošanas praksi un ņemot to vērā
  . [Gr. 90]

4.a
     
  Lai veicinātu programmas starptautisko dimensiju, programmas, kas izveidotas ar Regulu.../... [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments] un Regulu.../... [IPA III], finansiāli atbalsta saskaņā ar šo regulu noteiktās darbības. Minēto programmu izmantošanai piemēro šo regulu, vienlaikus nodrošinot atbilstību regulām, kas tās attiecīgi reglamentē. [Gr. 91]

11. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja trešā valsts programmā piedalās ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai kādu citu juridisku aktu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palāta varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādās tiesībās ir ietvertas tiesības veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

12. pants

Darba programmas

1.   Programmu īsteno ar
  gada
  darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.
  Pirms darba programmu pieņemšanas notiek apspriešanās ar dažādām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka plānotās darbības atbalsta dažādās iesaistītās nozares pēc iespējas labāk
  . Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām
  un kas neaizstāj tiešu finansējumu dotāciju veidā
  .

Programmas vispārīgos un konkrētos mērķus un attiecīgās politikas prioritātes un darbības, kā arī katrai darbībai atvēlēto finansējumu precizē gada darba programmās. Gada darba programma ietver arī orientējošu īstenošanas grafiku. [Gr. 92]

2.   Darba programmu Komisija pieņem ar īstenošanas aktu

  deleģētos aktus saskaņā ar 19. pantu, lai papildinātu šo regulu, pieņemot gada darba programmas
  . [Gr. 93]

II nodaļa

Dotācijas un subjekti, kas tiesīgi piedalīties

13. pants

Dotācijas

1.   Dotācijas saskaņā ar programmu piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

1.a
     
  Uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus var ņemt vērā nepieciešamību nodrošināt pienācīgu atbalstu maza mēroga projektiem atzarā “KULTŪRA”, veicot pasākumus, kas var ietvert augstākas līdzfinansējuma likmes [Gr. 94]

1.b
     
  Dotācijas piešķir, ņemot vērā šādus attiecīgā projekta aspektus:

| a) | projekta kvalitāte; |
| --- | --- |

a)

projekta kvalitāte;

| b) | ietekme; |
| --- | --- |

b)

ietekme;

| c) | tā īstenošanas kvalitāte un efektivitāte. [Gr. 95] |
| --- | --- |

c)

tā īstenošanas kvalitāte un efektivitāte. [Gr. 95]

2.   Vērtēšanas komiteja var būt veidota no ārējiem ekspertiem.
  Vērtēšanas komitejas sanāksmes notiek klātienē vai attālināti.

Ekspertiem ir profesionālā pieredze saistībā ar novērtēto jomu. Vērtēšanas komiteja var lūgt valsts ekspertu atzinumu. [Gr. 96]

3.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 193. panta 2. punkta, pienācīgi pamatotos gadījumos izmaksas, kas saņēmējam radušās pirms dotāciju pieteikuma iesniegšanas, var uzskatīt

  uzskata
  par attiecināmām, ja vien tās ir tieši saistītas ar atbalstīto darbību un pasākumu īstenošanu. [Gr. 97]

4.   Attiecīgā gadījumā programmas darbībās nosaka atbilstošus nediskriminēšanas kritērijus, tostarp attiecībā uz dzimumu līdzsvaru.

14. pants

Subjekti, kas tiesīgi piedalīties

1.   Papildus Finanšu regulas [197. pantā] noteiktajiem kritērijiem piemēro attiecināmības kritērijus, kas noteikti 2. līdz 4. punktā.

2.   Tiesīgi piedalīties ir šādi subjekti:

| a) | tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm:






  1) | dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ar to ir saistīta, |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm:

1)

dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ar to ir saistīta,

| 2) | programmas asociētā trešā valsts, |
| --- | --- |

2)

programmas asociētā trešā valsts,

| 3) | trešā valsts, kas minēta darba programmā, – ar 3. un 4. punktā noteiktajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

3)

trešā valsts, kas minēta darba programmā, – ar 3. un 4. punktā noteiktajiem nosacījumiem;

| b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija. |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija.

3.   Tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kas nav programmas asociētā valsts, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties programmā, ja tas ir vajadzīgs konkrētās darbības mērķu sasniegšanai.

4.   Tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kas nav programmas asociētā valsts, principā būtu jāsedz savas dalības izmaksas. Ja tas ir Savienības interesēs, to dalības izmaksas var segt ar papildu finansējumu no ārējās finansēšanas instrumentiem saskaņā ar 7. panta 3. punktu.

5.   
  Pamatojoties uz īpašiem uzdevumiem un mērķiem, ko nosaka Komisija un kas tiek regulāri novērtēti,
  dotācijas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus var
  izņēmuma kārtā
  piešķirt šādiem tiesību subjektiem: [Gr. 98]

| a) | Eiropas Kinoakadēmija
  saistībā ar sadarbību ar Eiropas Parlamentu attiecībā uz LUX kino balvu — pēc sadarbības nolīguma, par kuru puses sarunās vienojās un kuru tās parakstīja, un sadarbībā ar Europa Cinemas
  ;
  kamēr sadarbības līgums nav noslēgts, attiecīgās apropriācijas iekļauj rezervē
  ; [Gr. 99] |
| --- | --- |

a)

Eiropas Kinoakadēmija
  saistībā ar sadarbību ar Eiropas Parlamentu attiecībā uz LUX kino balvu — pēc sadarbības nolīguma, par kuru puses sarunās vienojās un kuru tās parakstīja, un sadarbībā ar Europa Cinemas
  ;
  kamēr sadarbības līgums nav noslēgts, attiecīgās apropriācijas iekļauj rezervē
  ; [Gr. 99]

| b) | Eiropas Savienības Jauniešu orķestris
  attiecībā uz tā darbību, tostarp regulāra jauno mūziķu atlase un apmācība no visām dalībvalstīm, izmantojot rezidentūras programmas, kas piedāvā mobilitāti un iespēju uzstāties festivālos un turnejās Savienībā un starptautiskā līmenī un kas veicina Eiropas kultūras pārrobežu apriti un jaunu mūziķu karjeru internacionalizāciju, kā arī veicina dalībnieku ģeogrāfisko līdzsvaru; Eiropas Savienības Jauniešu orķestris nepārtraukti diversificē savus ieņēmumus, aktīvi meklējot finanšu atbalstu no jauniem avotiem, samazinot savu atkarību no Savienības finansējuma; Eiropas Savienības Jauniešu orķestra darbība atbilst programmas un atzara “KULTŪRA” mērķiem un prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz auditorijas piesaistīšanu
  . [Gr. 100] |
| --- | --- |

b)

Eiropas Savienības Jauniešu orķestris
  attiecībā uz tā darbību, tostarp regulāra jauno mūziķu atlase un apmācība no visām dalībvalstīm, izmantojot rezidentūras programmas, kas piedāvā mobilitāti un iespēju uzstāties festivālos un turnejās Savienībā un starptautiskā līmenī un kas veicina Eiropas kultūras pārrobežu apriti un jaunu mūziķu karjeru internacionalizāciju, kā arī veicina dalībnieku ģeogrāfisko līdzsvaru; Eiropas Savienības Jauniešu orķestris nepārtraukti diversificē savus ieņēmumus, aktīvi meklējot finanšu atbalstu no jauniem avotiem, samazinot savu atkarību no Savienības finansējuma; Eiropas Savienības Jauniešu orķestra darbība atbilst programmas un atzara “KULTŪRA” mērķiem un prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz auditorijas piesaistīšanu
  . [Gr. 100]

III nodaļa

Sinerģija un papildināmība

15. pants

Papildināmība

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina programmas kopējo saskanību un papildināmību ar attiecīgo politiku un programmām, jo īpaši tām, kas saistītas ar dzimumu līdzsvaru, izglītību,
  jo īpaši digitālo izglītību un medijpratību,
  jaunatni un solidaritāti, nodarbinātību un sociālo iekļaušanu,
  jo īpaši attiecībā uz marginalizētām grupām un minoritātēm,
  pētniecību un inovāciju,
  tostarp sociālo inovāciju,
  rūpniecību un darījumdarbību, lauksaimniecību un lauku attīstību, vidi un klimata pasākumiem, kohēziju, reģionālo un pilsētpolitiku,
  ilgtspējīgu tūrismu,
  valsts atbalstu
  , mobilitāti
  un starptautisko sadarbību un attīstību
  , arī lai veicinātu publisko līdzekļu efektīvu izlietojumu;

Komisija nodrošina, ka, piemērojot [InvestEU programmā] noteiktās procedūras šīs programmas īstenošanas nolūkā, tiek ņemta vērā prakse, kas izstrādāta atbilstīgi Kultūras un radošo nozaru Garantiju fonda satvaram, kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1295/2013. [Gr. 101]

16. pants

Kumulatīvs un kombinēts finansējums

1.   Darbība, kurai šajā programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tai skaitā no Regulā (ES) Nr. XX/XXXX [KNR] norādītajiem fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli.

2.   Priekšlikumam, kas ir atbilstīgs saskaņā ar šo programmu, var piešķirt izcilības zīmogu, ja tas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

| a) | tas ir novērtēts uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus programmas ietvaros; |
| --- | --- |

a)

tas ir novērtēts uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus programmas ietvaros;

| b) | tas atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus minimālajām

  augstas
  kvalitātes prasībām; [Gr. 102] |
| --- | --- |

b)

tas atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus minimālajām

  augstas
  kvalitātes prasībām; [Gr. 102]

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tas nevar tikt finansēts saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tas nevar tikt finansēts saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.

2.a
     
  Priekšlikumi, kam piešķirts izcilības zīmogs, var saņemt finansējumu tieši no citām programmām un no fondiem atbilstoši Regulai [KNR regulu COM(2018)0375] saskaņā ar tās 67. panta 5. punktu, ja šādi priekšlikumi atbilst programmas mērķiem. Komisija nodrošina, ka atlases un piešķiršanas kritēriji projektiem, kuriem piešķir izcilības zīmogu, ir saskaņoti, skaidri un pārredzami potenciālajiem saņēmējiem. [Gr. 103]

16.a pants

Kultūras un radošo nozaru garantiju fonds atbilstoši InvestEU

1.
     
  Īstenojot jauno programmu InvestEU, finansiālo atbalstu piešķir, pamatojoties uz Kultūras un radošo nozaru Garantiju fonda mērķiem un kritērijiem, ņemot vērā nozares īpatnības.

2.
     
  Programma InvestEU nodrošina:

| a) | MVU un mikroorganizācijām, un mazām un vidējām organizācijām kultūras un radošajās nozarēs — piekļuvi finansējumam; |
| --- | --- |

a)

MVU un mikroorganizācijām, un mazām un vidējām organizācijām kultūras un radošajās nozarēs — piekļuvi finansējumam;

| b) | garantijas iesaistītajiem finanšu starpniekiem no jebkuras valsts, kas piedalās Garantiju fondā; |
| --- | --- |

b)

garantijas iesaistītajiem finanšu starpniekiem no jebkuras valsts, kas piedalās Garantiju fondā;

| c) | iesaistītajiem finanšu starpniekiem papildu īpašās zināšanas novērtēt riskus, kas saistīti ar MVU un mikroorganizācijām, un mazām un vidējām organizācijām un ar to kultūras un radošajiem projektiem; |
| --- | --- |

c)

iesaistītajiem finanšu starpniekiem papildu īpašās zināšanas novērtēt riskus, kas saistīti ar MVU un mikroorganizācijām, un mazām un vidējām organizācijām un ar to kultūras un radošajiem projektiem;

| d) | parāda finansējumu apmēru, kas nodrošināts MVU un mikroorganizācijām, un mazām un vidējām organizācijām; |
| --- | --- |

d)

parāda finansējumu apmēru, kas nodrošināts MVU un mikroorganizācijām, un mazām un vidējām organizācijām;

| e) | MVU un mikroorganizācijām, un mazām un vidējām organizācijām dažādos reģionos un nozarēs — spējas veidot daudzveidīgu aizdevumu portfeli un izstrādāt tirgvedības un popularizēšanas plānu; |
| --- | --- |

e)

MVU un mikroorganizācijām, un mazām un vidējām organizācijām dažādos reģionos un nozarēs — spējas veidot daudzveidīgu aizdevumu portfeli un izstrādāt tirgvedības un popularizēšanas plānu;

| f) | šādus aizdevumu veidus: investīcijas materiālos un nemateriālos aktīvos, izņemot personīgu nodrošinājumu; uzņēmumu nodošana; apgrozāmais kapitāls, piemēram, pagaidu finansējums, trūkstošā finansējuma piesaiste, skaidrās naudas plūsmas un kredītlīnijas. [Gr. 104] |
| --- | --- |

f)

šādus aizdevumu veidus: investīcijas materiālos un nemateriālos aktīvos, izņemot personīgu nodrošinājumu; uzņēmumu nodošana; apgrozāmais kapitāls, piemēram, pagaidu finansējums, trūkstošā finansējuma piesaiste, skaidrās naudas plūsmas un kredītlīnijas. [Gr. 104]

IV nodaļa

Uzraudzība, izvērtēšana un kontrole

17. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Regulas II pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu.

1.a
     
  Programmas atzariem ir kopīgs kvalitatīvu rādītāju kopums. Katram atzaram ir īpašs kvantitatīvu rādītāju kopums. [Gr. 105]

2.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19. pantu, lai izstrādātu uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas noteikumus, tostarp II pielikuma grozījumus, lai vajadzības gadījumā pārskatītu vai papildinātu rādītājus attiecībā uz uzraudzību un izvērtēšanu.
  Komisija deleģēto aktu par rādītājiem pieņem līdz 2022. gada 31. decembrim. [Gr. 106]

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

18. pants

Izvērtēšana

1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

1.a
     
  Pieejamos skaitļus par saistību un maksājumu apropriāciju apjomu, kas būtu bijis nepieciešams, lai finansētu projektus, kuriem piešķirts izcilības zīmogs, katru gadu nosūta abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm vismaz 3 mēnešus pirms datuma, kad tiek publicētas šo iestāžu attiecīgās nostājas par nākamā gada Savienības budžetu saskaņā ar kopīgi apstiprināto ikgadējās budžeta procedūras grafiku. [Gr. 107]

2.   Programmas starpposma

  vidusposma
  izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma

  līdz 2024. gada 30. jūnijam
  .

Komisija iesniedz starpposma novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2024. gada 31. decembrim.

Komisija, ja tas vajadzīgs un, pamatojoties uz starpposma novērtējumu, iesniedz tiesību akta priekšlikumu par šīs regulas pārskatīšanu. [Gr. 108]

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc diviem gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic
  iesniedz
  programmas galīgo izvērtēšanu

  izvērtējumu
  . [Gr. 109]

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.

5.   Izvērtējuma ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas izvērtēšanai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi un piemērotā detalizācijas pakāpē. Šādus datus un informāciju paziņo Komisijai tā, lai tiktu ievērotas citas tiesību normas; piemēram, vajadzības gadījumā personas datus anonimizē. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

19. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 12. panta 2. punktā un 17. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 12. panta 2. punktā un 17. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 12. panta 2. punktā un 17. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

V nodaļa

Pārejas un nobeiguma noteikumi

20. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga
  , konkrēti programmas nosaukumu un attiecībā uz darbībām, ko finansē no atzara “MEDIA”, — “MEDIA” logotipu
  .
  Komisija izstrādā logotipu “CULTURE”, ko izmanto darbībām, kuras finansē no sadaļas “KULTŪRA”. [Gr. 110]

2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem, kas balstās uz programmas atzariem, Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

21. pants

Atcelšana

No 2021. gada 1. janvāra ir atcelta Regula (ES) Nr. 1295/2013.

22. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu – līdz to slēgšanai – saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ko attiecīgajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai.

2.   No programmas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp programmu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1295/2013.

3.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kuras līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, 7. panta 4. punktā paredzēto izmaksu segšanai budžetā vajadzības gadījumā var iekļaut apropriācijas arī pēc 2027. gada.

23. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 110, 22.3.2019., 87. lpp.

1

(2)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta nostāja.

3

(4)  COM(2018)0267.

4

(5)  COM(2016)0594.

5

COM(2016)0594.

(6)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/50/ES (2019. gada 17. aprīlis), ar ko paredz noteikumus, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/83/EEK (OV L 130, 17.5.2019., 82. lpp.).

6

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/50/ES (2019. gada 17. aprīlis), ar ko paredz noteikumus, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/83/EEK (OV L 130, 17.5.2019., 82. lpp.).

(7)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Direktīva (ES) 2018/1808, ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp

  .).

7

Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Direktīva (ES) 2018/1808, ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/864 (2017. gada 17. maijs) par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018) (OV L 131, 20.5.2017., 1. lpp.).

8

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/864 (2017. gada 17. maijs) par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018) (OV L 131, 20.5.2017., 1. lpp.).

(9)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

9

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

(10)  JOIN/2016/029.

10

(11)  COM(2014)0477.

11

(12)  COM(2017)0479.

12

(13)  Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam, ko Apvienoto Nāciju organizācija pieņēmusi 2015. gada septembrī, A/RES/70/1.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un ar ko atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

14

Euratom

Euratom

(15)  
  2018/0243(COD).

15

2018/0243(COD).

(16)  
  2018/0247(COD).

16

2018/0247(COD).

(17)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

18

Euratom

Euratom

(19)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

19

Euratom

(20)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

20

Euratom

(21)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

21

EPPO

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīva (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

22

(23)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

24

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(25)  OV L 124, 20.5.2003.

25

I PIELIKUMS

Papildinformācija par finansējamām darbībām

1.   ATZARS “KULTŪRA”

Regulas 4. pantā norādītā programmas atzara “KULTŪRA” prioritātes īsteno ar šādām darbībām.

| | Horizontālās darbības:







  a) | starpvalstu
  sadarbības projekti
  , skaidri nošķirot maza, vidēja un liela mēroga projektus un īpaši pievēršoties kultūras mikroorganizācijām un mazām organizācijām
  ; [Gr. 111] |
| --- | --- | --- |

Horizontālās darbības:

a)

starpvalstu
  sadarbības projekti
  , skaidri nošķirot maza, vidēja un liela mēroga projektus un īpaši pievēršoties kultūras mikroorganizācijām un mazām organizācijām
  ; [Gr. 111]

| b) | Eiropas kultūras un radošo organizāciju tīkli dažādās valstīs; |
| --- | --- |

b)

Eiropas kultūras un radošo organizāciju tīkli dažādās valstīs;

| c) | Eiropas kultūras un radošo industriju platformas; |
| --- | --- |

c)

Eiropas kultūras un radošo industriju platformas;

| d) | mākslinieku
  , amatnieku
  un kultūras un radošo pakalpojumu sniedzēju mobilitāte
  viņu starptautiskajā darbībā, tostarp izmaksu segšana saistībā ar māksliniecisko darbību, mākslas un kultūras darbu apriti
  ; [Gr. 112] |
| --- | --- |

d)

mākslinieku
  , amatnieku
  un kultūras un radošo pakalpojumu sniedzēju mobilitāte
  viņu starptautiskajā darbībā, tostarp izmaksu segšana saistībā ar māksliniecisko darbību, mākslas un kultūras darbu apriti
  ; [Gr. 112]

| (e) | atbalsts kultūras un radošajām organizācijām, lai tās varētu darboties starptautiski
  un attīstīt savu spēju veidošanu
  ; [Gr. 113] |
| --- | --- |

(e)

atbalsts kultūras un radošajām organizācijām, lai tās varētu darboties starptautiski
  un attīstīt savu spēju veidošanu
  ; [Gr. 113]

| f) | politiskā sadarbība, politikas izstrāde un īstenošana kultūras jomā, cita starpā nodrošinot datus un daloties paraugpraksē vai izmēģinājuma projektos. |
| --- | --- |

f)

politiskā sadarbība, politikas izstrāde un īstenošana kultūras jomā, cita starpā nodrošinot datus un daloties paraugpraksē vai izmēģinājuma projektos.

| | Nozaru darbības:






  a) | atbalsts mūzikas nozarei: daudzveidības, jaunrades un inovācijas veicināšana mūzikas jomā, jo īpaši
  dzīvā izpildījuma mūzikas nozarē, arī ar tīklošanu, dažādu Eiropas
  muzikālo
  darbu un
  repertuāru izplatīšana Eiropā un citur pasaulē, mācību pasākumi un

  mācības, piedalīšanās muzicēšanā un piekļuve tai,
  auditorijas piesaistīšana Eiropas repertuāram,
  radošo personu, popularizētāju un mākslinieku, jo īpaši jauno un topošo, redzamība un atpazīstamība
  , kā arī atbalsts datu vākšanai un analizēšanai [Gr. 114]; |
| --- | --- | --- |

Nozaru darbības:

a)

atbalsts mūzikas nozarei: daudzveidības, jaunrades un inovācijas veicināšana mūzikas jomā, jo īpaši
  dzīvā izpildījuma mūzikas nozarē, arī ar tīklošanu, dažādu Eiropas
  muzikālo
  darbu un
  repertuāru izplatīšana Eiropā un citur pasaulē, mācību pasākumi un

  mācības, piedalīšanās muzicēšanā un piekļuve tai,
  auditorijas piesaistīšana Eiropas repertuāram,
  radošo personu, popularizētāju un mākslinieku, jo īpaši jauno un topošo, redzamība un atpazīstamība
  , kā arī atbalsts datu vākšanai un analizēšanai [Gr. 114];

| b) | atbalsts grāmatu un izdevējdarbības nozarei: mērķorientētas darbības, ar kurām veicina dažādību, jaunradi un inovāciju, jo īpaši Eiropas literatūras tulkošana
  , pielāgošana tādos formātos, kas pieejami personām ar invaliditāti,
  un popularizēšana Eiropas valstīs un citur pasaulē,
  arī ar bibliotēku starpniecību,
  nozares speciālistu, autoru un tulkotāju apmācība un apmaiņa un transnacionāli nozares sadarbības, inovācijas un attīstības projekti; [Gr. 115] |
| --- | --- |

b)

atbalsts grāmatu un izdevējdarbības nozarei: mērķorientētas darbības, ar kurām veicina dažādību, jaunradi un inovāciju, jo īpaši Eiropas literatūras tulkošana
  , pielāgošana tādos formātos, kas pieejami personām ar invaliditāti,
  un popularizēšana Eiropas valstīs un citur pasaulē,
  arī ar bibliotēku starpniecību,
  nozares speciālistu, autoru un tulkotāju apmācība un apmaiņa un transnacionāli nozares sadarbības, inovācijas un attīstības projekti; [Gr. 115]

| c) | atbalsts arhitektūras un kultūras mantojuma nozarēm
  un arhitektūrai
  : mērķorientētas
  darbības
  pakalpojumu sniedzēju apmaiņas darbības,
  mobilitātei, pētniecība, augstas kvalitātes standartu noteikšana,
  spēju veidošana,
  amatnieku profesionālo zināšanu un prasmju apmaiņa,
  auditorijas piesaistīšana un kultūras mantojuma un arhitektūras nozaru internacionalizācija,
  iesaistīšana
  ,
  atbalsts dzīves telpas aizsardzībai, saglabāšanai, atjaunošanai, pielāgota atkalizmantošana,
  būvkultūras veicināšana, atbalsts kultūras mantojuma un tā vērtību aizsardzībai, saglabāšanai un palielināšanai

  ilgtspēja, izplatīšana, palielināšana un internacionalizācija
  caur izpratnes veicināšanu, sakaru veidošanu un mācīšanos no līdzbiedriem; [Gr. 116] |
| --- | --- |

c)

atbalsts arhitektūras un kultūras mantojuma nozarēm
  un arhitektūrai
  : mērķorientētas
  darbības
  pakalpojumu sniedzēju apmaiņas darbības,
  mobilitātei, pētniecība, augstas kvalitātes standartu noteikšana,
  spēju veidošana,
  amatnieku profesionālo zināšanu un prasmju apmaiņa,
  auditorijas piesaistīšana un kultūras mantojuma un arhitektūras nozaru internacionalizācija,
  iesaistīšana
  ,
  atbalsts dzīves telpas aizsardzībai, saglabāšanai, atjaunošanai, pielāgota atkalizmantošana,
  būvkultūras veicināšana, atbalsts kultūras mantojuma un tā vērtību aizsardzībai, saglabāšanai un palielināšanai

  ilgtspēja, izplatīšana, palielināšana un internacionalizācija
  caur izpratnes veicināšanu, sakaru veidošanu un mācīšanos no līdzbiedriem; [Gr. 116]

| d) | atbalsts citām nozarēm: mērķorientētas darbības,

  mērķorientēta tādu darbību veicināšana,
  ar kurām tiek attīstīti
  citu nozaru, tostarp
  dizaina un modes nozaru un
  ilgtspējīga
  kultūrtūrisma, radošie aspekti un šīs nozares tiek popularizētas un reprezentētas ārpus Eiropas Savienības. [Gr. 117] |
| --- | --- |

d)

atbalsts citām nozarēm: mērķorientētas darbības,

  mērķorientēta tādu darbību veicināšana,
  ar kurām tiek attīstīti
  citu nozaru, tostarp
  dizaina un modes nozaru un
  ilgtspējīga
  kultūrtūrisma, radošie aspekti un šīs nozares tiek popularizētas un reprezentētas ārpus Eiropas Savienības. [Gr. 117]

Atbalsts visām kultūras un radošajām nozarēm kopējās vajadzības jomās, savukārt nozaru darbības var izstrādāt pēc vajadzības gadījumos, kad attiecīgās apakšnozares specifika attaisno mērķtiecīgu pieeju. Attiecībā uz starptautiskiem sadarbības, mobilitātes un internacionalizācijas projektiem īsteno horizontālu pieeju, tostarp, izmantojot rezidentūras programmas, turnejas, pasākumus, klātienes priekšnesumus, izstādes un festivālus, kā arī veicinot daudzveidību, radošumu un inovāciju, apmācību un apmaiņu nozares profesionāļiem, spēju veidošanu, tīklošanu, prasmes, auditorijas attīstību un datu vākšanu un analīzi. Nozaru darbības saņem līdzekļus no budžetiem, kas ir samērīgi ar tām nozarēm, kuras noteiktas par prioritātēm. Nozaru darbībām būtu jāpalīdz risināt īpašās problēmas, ar kurām saskaras dažādās prioritārās nozares, kas noteiktas šajā pielikumā, pamatojoties uz jau esošiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām. [Gr. 118]

Īpašas darbības, kuru mērķis ir Eiropas
  identitāti un tās
  kultūru daudzveidību un mantojumu padarīt redzamu un taustāmu un veicināt kultūras dialogu: [Gr. 119]

| a) | Eiropas kultūras galvaspilsētas – nodrošinot finansiālu atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 445/2014/ES (1); |
| --- | --- |

a)

Eiropas kultūras galvaspilsētas – nodrošinot finansiālu atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 445/2014/ES (1);

| b) | Eiropas mantojuma zīme – nodrošinot finansiālu atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1194/2011/ES (2)

  un Eiropas kultūras mantojuma zīmes objektu tīklu
  ; [Gr. 120] |
| --- | --- |

b)

Eiropas mantojuma zīme – nodrošinot finansiālu atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1194/2011/ES (2)

  un Eiropas kultūras mantojuma zīmes objektu tīklu
  ; [Gr. 120]

| c) | ES kultūras balvas
  , tostarp Eiropas teātra balvu
  ; [Gr. 121] |
| --- | --- |

c)

ES kultūras balvas
  , tostarp Eiropas teātra balvu
  ; [Gr. 121]

| d) | Eiropas kultūras mantojuma dienas; |
| --- | --- |

d)

Eiropas kultūras mantojuma dienas;

| da) | darbības ar mērķi radīt dažādu industriju kopražojumus, kas saistīti ar Eiropu un tās vērtībām;

  [Gr. 122] |
| --- | --- |

da)

darbības ar mērķi radīt dažādu industriju kopražojumus, kas saistīti ar Eiropu un tās vērtībām;

  [Gr. 122]

| e) | atbalsts tādām Eiropas kultūras iestādēm, kuras iedzīvotājiem nepastarpināti sniedz kultūras pakalpojumus ar plašu ģeogrāfisko aptvērumu. |
| --- | --- |

e)

atbalsts tādām Eiropas kultūras iestādēm, kuras iedzīvotājiem nepastarpināti sniedz kultūras pakalpojumus ar plašu ģeogrāfisko aptvērumu.

2.   ATZARS “MEDIA”

Regulas 5. pantā norādītā programmas atzara “MEDIA” prioritātes, ievērojot
  Direktīvas 2010/13/ES prasības un
  atšķirības starp valstīm attiecībā uz audiovizuālā satura radīšanu, izplatīšanu un piekļūstamību, kā arī attiecīgo tirgu lielumu un īpatnības, īsteno cita starpā ar šādām darbībām: [Gr. 123]

| a) | Eiropas
  audiovizuālo darbu veidošana
  , jo īpaši filmu un televīzijas raidījumu, piemēram, mākslas filmu, īsfilmu, dokumentālo un bērnu filmu un animācijas filmu veidošana, kā arī interaktīvu darbu, piemēram, kvalitatīvu un izglītojošu videospēļu un multimediju darbu veidošana, kuriem piemīt augsts potenciāls, lai Eiropas neatkarīgie producēšanas uzņēmumi tos varētu veiksmīgi izplatīt pāri robežām
  ; [Gr. 124] |
| --- | --- |

a)

Eiropas
  audiovizuālo darbu veidošana
  , jo īpaši filmu un televīzijas raidījumu, piemēram, mākslas filmu, īsfilmu, dokumentālo un bērnu filmu un animācijas filmu veidošana, kā arī interaktīvu darbu, piemēram, kvalitatīvu un izglītojošu videospēļu un multimediju darbu veidošana, kuriem piemīt augsts potenciāls, lai Eiropas neatkarīgie producēšanas uzņēmumi tos varētu veiksmīgi izplatīt pāri robežām
  ; [Gr. 124]

| b) | novatoriska
  un kvalitatīva
  televīzijas satura un novatorisku daudzsēriju stāstu producēšana
  , kas paredzēti visiem vecumiem, atbalstot Eiropas neatkarīgos producēšanas uzņēmumus
  ; [Gr. 125] |
| --- | --- |

b)

novatoriska
  un kvalitatīva
  televīzijas satura un novatorisku daudzsēriju stāstu producēšana
  , kas paredzēti visiem vecumiem, atbalstot Eiropas neatkarīgos producēšanas uzņēmumus
  ; [Gr. 125]

| (ba) | atbalsts iniciatīvām, kas veltītas tādu darbu radīšanai un popularizēšanai, kuri saistīti ar Eiropas integrācijas vēsturi un Eiropas stāstiem;

  [Gr. 126] |
| --- | --- |

(ba)

atbalsts iniciatīvām, kas veltītas tādu darbu radīšanai un popularizēšanai, kuri saistīti ar Eiropas integrācijas vēsturi un Eiropas stāstiem;

  [Gr. 126]

| c) | popularizēšanas,
  reklāmas un tirgvedības rīki, arī tiešsaistē un izmantojot datu analīzi, lai palielinātu Eiropas darbu popularitāti, redzamību, piekļūstamību pāri robežām un sasniegtās auditorijas lielumu; [Gr. 127] |
| --- | --- |

c)

popularizēšanas,
  reklāmas un tirgvedības rīki, arī tiešsaistē un izmantojot datu analīzi, lai palielinātu Eiropas darbu popularitāti, redzamību, piekļūstamību pāri robežām un sasniegtās auditorijas lielumu; [Gr. 127]

| d) | atbalsts nenacionālo Eiropas darbu starptautiskai tirdzniecībai un apritei visās platformās,
  kas vērsts gan uz maza, gan liela mēroga ražojumiem visās platformās,
  arī izmantojot koordinētas izplatīšanas stratēģijas, kas aptver vairākas valstis
  , kā arī subtitrēšanu, dublēšanu un akustiskus aprakstus
  ; [Gr. 128] |
| --- | --- |

d)

atbalsts nenacionālo Eiropas darbu starptautiskai tirdzniecībai un apritei visās platformās,
  kas vērsts gan uz maza, gan liela mēroga ražojumiem visās platformās,
  arī izmantojot koordinētas izplatīšanas stratēģijas, kas aptver vairākas valstis
  , kā arī subtitrēšanu, dublēšanu un akustiskus aprakstus
  ; [Gr. 128]

| da) | darbības, kuru mērķis ir atbalstīt valstis ar zemu kapacitāti, lai labotu to attiecīgos konstatētos trūkumus;

  [Gr. 129] |
| --- | --- |

da)

darbības, kuru mērķis ir atbalstīt valstis ar zemu kapacitāti, lai labotu to attiecīgos konstatētos trūkumus;

  [Gr. 129]

| e) | atbalsts apmaiņai un sakaru veidošanai starp uzņēmumiem ar mērķi veicināt Eiropas un starptautiskos kopražojumus
  un Eiropas darbu apriti
  ; [Gr. 130] |
| --- | --- |

e)

atbalsts apmaiņai un sakaru veidošanai starp uzņēmumiem ar mērķi veicināt Eiropas un starptautiskos kopražojumus
  un Eiropas darbu apriti
  ; [Gr. 130]

| ea) | atbalsts audiovizuālo darbu radītāju Eiropas tīkliem no dažādām valstīm, lai atbalstītu radošos talantus audiovizuālajā nozarē;

  [Gr. 131] |
| --- | --- |

ea)

atbalsts audiovizuālo darbu radītāju Eiropas tīkliem no dažādām valstīm, lai atbalstītu radošos talantus audiovizuālajā nozarē;

  [Gr. 131]

| eb) | īpaši pasākumi, ar kuriem tiek veicināta taisnīga attieksme pret radošo talantu audiovizuālajā nozarē;

  [Gr. 132] |
| --- | --- |

eb)

īpaši pasākumi, ar kuriem tiek veicināta taisnīga attieksme pret radošo talantu audiovizuālajā nozarē;

  [Gr. 132]

| f) | Eiropas darbu popularizēšana nozares pasākumos un izstādēs Eiropā un citur pasaulē; |
| --- | --- |

f)

Eiropas darbu popularizēšana nozares pasākumos un izstādēs Eiropā un citur pasaulē;

| g) | iniciatīvas, kas veicina auditorijas piesaistīšanu un
  līdzdalību, jo īpaši kinematogrāfijas un
  kino
  un audiovizuālās jomas
  izglītību, jo īpaši pievēršoties jauniešu auditorijām; [Gr. 133] |
| --- | --- |

g)

iniciatīvas, kas veicina auditorijas piesaistīšanu un
  līdzdalību, jo īpaši kinematogrāfijas un
  kino
  un audiovizuālās jomas
  izglītību, jo īpaši pievēršoties jauniešu auditorijām; [Gr. 133]

| h) | mācību un mentorēšanas darbības, kas uzlabo audiovizuālo pakalpojumu sniedzēju
  , tostarp mākslinieku un amatnieku,
  spēju pielāgoties jaunām tirgus norisēm un digitālajām tehnoloģijām; [Gr. 134] |
| --- | --- |

h)

mācību un mentorēšanas darbības, kas uzlabo audiovizuālo pakalpojumu sniedzēju
  , tostarp mākslinieku un amatnieku,
  spēju pielāgoties jaunām tirgus norisēm un digitālajām tehnoloģijām; [Gr. 134]

| i) | Viens vai vairāki
  Eiropas pieprasījumvideo pakalpojumu sniedzēju tīkls

  tīkli
  , kas demonstrē ievērojamu daļu nenacionālo Eiropas darbu
  no ārvalstīm
  ; [Gr. 135] |
| --- | --- |

i)

Viens vai vairāki
  Eiropas pieprasījumvideo pakalpojumu sniedzēju tīkls

  tīkli
  , kas demonstrē ievērojamu daļu nenacionālo Eiropas darbu
  no ārvalstīm
  ; [Gr. 135]

| j) | Eiropas
  festivāli un
  festivālu tīkls(i)

  tīkli
  , kas demonstrē ievērojamu daļu nenacionālo

  un popularizē dažādus Eiropas audiovizuālos darbus, ietverot ievērojamu daļu
  Eiropas darbu
  no ārvalstīm
  ; [Gr. 136] |
| --- | --- |

j)

Eiropas
  festivāli un
  festivālu tīkls(i)

  tīkli
  , kas demonstrē ievērojamu daļu nenacionālo

  un popularizē dažādus Eiropas audiovizuālos darbus, ietverot ievērojamu daļu
  Eiropas darbu
  no ārvalstīm
  ; [Gr. 136]

| k) | to Eiropas kinooperatoru

  kinoteātru pakalpojumu sniedzēju
  tīkls, kas uzņem

  demonstrē
  ievērojamu daļu nenacionālo Eiropas filmu
  no citām valstīm, palīdzot nostiprināt kinoteātru lomu vērtības veidošanas ķēdē un uzsverot publiskas demonstrēšanas kā sociālas pieredzes nozīmi
  ; [Gr. 137] |
| --- | --- |

k)

to Eiropas kinooperatoru

  kinoteātru pakalpojumu sniedzēju
  tīkls, kas uzņem

  demonstrē
  ievērojamu daļu nenacionālo Eiropas filmu
  no citām valstīm, palīdzot nostiprināt kinoteātru lomu vērtības veidošanas ķēdē un uzsverot publiskas demonstrēšanas kā sociālas pieredzes nozīmi
  ; [Gr. 137]

| l) | īpaši pasākumi,
  tostarp mentorēšana un sakaru veidošana,
  ar kuriem tiek veicināta līdzsvarotāka dzimumu līdzdalība audiovizuālajā nozarē; [Gr. 138] |
| --- | --- |

l)

īpaši pasākumi,
  tostarp mentorēšana un sakaru veidošana,
  ar kuriem tiek veicināta līdzsvarotāka dzimumu līdzdalība audiovizuālajā nozarē; [Gr. 138]

| m) | atbalsts politiskajam dialogam, novatoriskiem politikas pasākumiem un paraugprakses apmaiņai – arī izmantojot analītiskās darbības un sniedzot uzticamus datus; |
| --- | --- |

m)

atbalsts politiskajam dialogam, novatoriskiem politikas pasākumiem un paraugprakses apmaiņai – arī izmantojot analītiskās darbības un sniedzot uzticamus datus;

| n) | pieredzes un zinātības transnacionāla apmaiņa, mācīšanās no līdzbiedriem un sakaru veidošana starp audiovizuālo nozari un politikas veidotājiem; |
| --- | --- |

n)

pieredzes un zinātības transnacionāla apmaiņa, mācīšanās no līdzbiedriem un sakaru veidošana starp audiovizuālo nozari un politikas veidotājiem;

| na) | atbalsts kultūras televīzijas satura apritei un daudzvalodu piejamībai tiešsaistē un bezsaistē, tostarp veicot subtitrēšanu, lai popularizētu Eiropas kultūras mantojuma, mūsdienīgo darbu un valodu bagātību un daudzveidību;

  [Gr. 139] |
| --- | --- |

na)

atbalsts kultūras televīzijas satura apritei un daudzvalodu piejamībai tiešsaistē un bezsaistē, tostarp veicot subtitrēšanu, lai popularizētu Eiropas kultūras mantojuma, mūsdienīgo darbu un valodu bagātību un daudzveidību;

  [Gr. 139]

3.   STARPNOZARU ATZARS

Regulas 6. pantā norādītā programmas STARPNOZARU ATZARA prioritātes īsteno jo īpaši ar šādām darbībām.

| | Politiskā sadarbība un sociālais aspekts:






  a) | politikas izstrāde, pieredzes un zinātības transnacionāla apmaiņa, mācīšanās no līdzbiedriem
  , tostarp mentoru pakalpojumi jaunpienācējiem Programmā, informētības veicināšana
  un starpnozaru sakaru veidošana starp kultūras un radošajām organizācijām un politikas veidotājiem
  , tostarp veidojot pastāvīgu strukturālu dialogu ar ieinteresētajām personām un ar Kultūras un radošo industriju forumu, lai stiprinātu dialogu un virzību uz nozares politikas prioritātē
  ; [Gr. 140] |
| --- | --- | --- |

Politiskā sadarbība un sociālais aspekts:

a)

politikas izstrāde, pieredzes un zinātības transnacionāla apmaiņa, mācīšanās no līdzbiedriem
  , tostarp mentoru pakalpojumi jaunpienācējiem Programmā, informētības veicināšana
  un starpnozaru sakaru veidošana starp kultūras un radošajām organizācijām un politikas veidotājiem
  , tostarp veidojot pastāvīgu strukturālu dialogu ar ieinteresētajām personām un ar Kultūras un radošo industriju forumu, lai stiprinātu dialogu un virzību uz nozares politikas prioritātē
  ; [Gr. 140]

| b) | analītiskas starpnozaru darbības; |
| --- | --- |

b)

analītiskas starpnozaru darbības;

| c) | atbalsta darbības, kuru mērķis ir sekmēt pārrobežu politisko sadarbību un politikas izstrādi attiecībā uz sociālo iekļaušanu caur kultūru; |
| --- | --- |

c)

atbalsta darbības, kuru mērķis ir sekmēt pārrobežu politisko sadarbību un politikas izstrādi attiecībā uz sociālo iekļaušanu caur kultūru;

| d) | vairo zināšanas par programmu un tās aptvertajiem tematiem, sekmē iedzīvotāju sasniegšanu un uzlabo rezultātu pārnesamību ne tikai dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

d)

vairo zināšanas par programmu un tās aptvertajiem tematiem, sekmē iedzīvotāju sasniegšanu un uzlabo rezultātu pārnesamību ne tikai dalībvalstu līmenī.

| | Radošās inovācijas laboratorija:







  a) | sekmē jaunus jaunrades veidus, kur krustojas dažādas kultūras un radošās industrijas,
  un ar citu nozaru pakalpojumu sniedzējiem,
  piemēram, izmantojot novatoriskas tehnoloģijas
  un sniedzot mentora pakalpojumus to izmantošanā kultūras organizācijās, un sadarbojoties ar digitālo centru starpniecību
  ; [Gr. 141] |
| --- | --- | --- |

Radošās inovācijas laboratorija:

a)

sekmē jaunus jaunrades veidus, kur krustojas dažādas kultūras un radošās industrijas,
  un ar citu nozaru pakalpojumu sniedzējiem,
  piemēram, izmantojot novatoriskas tehnoloģijas
  un sniedzot mentora pakalpojumus to izmantošanā kultūras organizācijās, un sadarbojoties ar digitālo centru starpniecību
  ; [Gr. 141]

| b) | sekmē novatoriskas starpnozaru pieejas un rīkus, lai atvieglotu kultūras un radošās jomas, tostarp kultūras mantojuma, piekļūstamību, izplatīšanu, popularizēšanu un pārvēršanu naudas izteiksmē; |
| --- | --- |

b)

sekmē novatoriskas starpnozaru pieejas un rīkus, lai atvieglotu kultūras un radošās jomas, tostarp kultūras mantojuma, piekļūstamību, izplatīšanu, popularizēšanu un pārvēršanu naudas izteiksmē;

| ba) | darbības ar mērķi radīt dažādu industriju kopražojumus, kas saistīti ar Eiropu un tās vērtībām.

  [Gr. 142] |
| --- | --- |

ba)

darbības ar mērķi radīt dažādu industriju kopražojumus, kas saistīti ar Eiropu un tās vērtībām.

  [Gr. 142]

| | Programmas biroji:







  a) | popularizē programmu valsts līmenī un sniedz
  attiecīgu
  informāciju par dažādajiem finansiālā atbalsta veidiem, kas pieejami saskaņā ar Savienības politiku
  , kā arī par novērtēšanas kritērijiem, procedūrām un rezultātiem
  ; [Gr. 143] |
| --- | --- | --- |

Programmas biroji:

a)

popularizē programmu valsts līmenī un sniedz
  attiecīgu
  informāciju par dažādajiem finansiālā atbalsta veidiem, kas pieejami saskaņā ar Savienības politiku
  , kā arī par novērtēšanas kritērijiem, procedūrām un rezultātiem
  ; [Gr. 143]

| b) | atbalsta potenciālos saņēmējus pieteikšanās procedūrās un
  stimulē pārrobežu sadarbību
  un labas prakses apmaiņu
  starp profesionāļiem, iestādēm, platformām un tīkliem dažādajās programmas aptvertajās politikas jomās un nozarēs un starp tām; [Gr. 144] |
| --- | --- |

b)

atbalsta potenciālos saņēmējus pieteikšanās procedūrās un
  stimulē pārrobežu sadarbību
  un labas prakses apmaiņu
  starp profesionāļiem, iestādēm, platformām un tīkliem dažādajās programmas aptvertajās politikas jomās un nozarēs un starp tām; [Gr. 144]

| c) | palīdz Komisijai nodrošināt, lai programmas rezultāti pienāci tiktu

  pienācīgi tiktu augšupēji un lejupēji
  paziņoti un izplatīti iedzīvotājiem
  un pakalpojumu sniedzējiem
  . [Gr. 145] |
| --- | --- |

c)

palīdz Komisijai nodrošināt, lai programmas rezultāti pienāci tiktu

  pienācīgi tiktu augšupēji un lejupēji
  paziņoti un izplatīti iedzīvotājiem
  un pakalpojumu sniedzējiem
  . [Gr. 145]

| | Transversālas darbības, kas atbalsta ziņu mediju nozari:







  a) | risina strukturālās
  un tehnoloģiskās
  pārmaiņas, ar kurām saskaras
  ziņu
  plašsaziņas līdzekļu nozare, veicinot un uzraugot daudzveidīgu

  neatkarīgu
  un plurālistisku plašsaziņas līdzekļu vidi
  un atbalstot neatkarīgu uzraudzību, lai novērtētu plašsaziņas līdzekļu plurālisma un brīvības apdraudējumus un izaicinājumus
  ; [Gr. 146] |
| --- | --- | --- |

Transversālas darbības, kas atbalsta ziņu mediju nozari:

a)

risina strukturālās
  un tehnoloģiskās
  pārmaiņas, ar kurām saskaras
  ziņu
  plašsaziņas līdzekļu nozare, veicinot un uzraugot daudzveidīgu

  neatkarīgu
  un plurālistisku plašsaziņas līdzekļu vidi
  un atbalstot neatkarīgu uzraudzību, lai novērtētu plašsaziņas līdzekļu plurālisma un brīvības apdraudējumus un izaicinājumus
  ; [Gr. 146]

| b) | atbalsta augstus plašsaziņas līdzekļu ražojumu standartus, sekmējot sadarbību,
  digitālās prasmes,
  pārrobežu sadarbības žurnālistiku un kvalitatīvu saturu
  , kā arī ilgtspējīgus plašsaziņas līdzekļu ekonomiskos modeļus, lai nodrošinātu profesionālo ētiku žurnālistikā; [Gr. 147] |
| --- | --- |

b)

atbalsta augstus plašsaziņas līdzekļu ražojumu standartus, sekmējot sadarbību,
  digitālās prasmes,
  pārrobežu sadarbības žurnālistiku un kvalitatīvu saturu
  , kā arī ilgtspējīgus plašsaziņas līdzekļu ekonomiskos modeļus, lai nodrošinātu profesionālo ētiku žurnālistikā; [Gr. 147]

| c) | veicina medijpratību, lai iedzīvotājiem
  , jo īpaši jauniešiem,
  veidotos kritiska izpratne par plašsaziņas līdzekļiem
  , un atbalsta Savienības platformas izveidi, lai apmainītos ar medijpratības pielietošanas praksi un politiku visās dalībvalstīs, tostarp izmantojot universitāšu radio un plašsaziņas līdzekļu tīklus, kas veido raidījumus par Eiropu un sniedz ziņu mediju profesionāļiem apmācības programmas dezinformācijas atpazīšanai un apkarošanai; [Gr. 148] |
| --- | --- |

c)

veicina medijpratību, lai iedzīvotājiem
  , jo īpaši jauniešiem,
  veidotos kritiska izpratne par plašsaziņas līdzekļiem
  , un atbalsta Savienības platformas izveidi, lai apmainītos ar medijpratības pielietošanas praksi un politiku visās dalībvalstīs, tostarp izmantojot universitāšu radio un plašsaziņas līdzekļu tīklus, kas veido raidījumus par Eiropu un sniedz ziņu mediju profesionāļiem apmācības programmas dezinformācijas atpazīšanai un apkarošanai; [Gr. 148]

| ca) | veicina un aizsargā politisko un pilsoniskās sabiedrības dialogu par plašsaziņas līdzekļu brīvības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma apdraudējumu Eiropā;

  [Gr. 149] |
| --- | --- |

ca)

veicina un aizsargā politisko un pilsoniskās sabiedrības dialogu par plašsaziņas līdzekļu brīvības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma apdraudējumu Eiropā;

  [Gr. 149]

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 445/2014/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam un atceļ Lēmumu Nr. 1622/2006/EK (OV L 132, 3.5.2014., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1194/2011/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi (OV L 303, 22.11.2011., 1. lpp.).

II PIELIKUMS

KOPĪGI KVALITATĪVI UN KVANTITATĪVI PROGRAMMAS IETEKMES RĀDĪTĀJI

| 1) | Ieguvums iedzīvotājiem un kopienām; |
| --- | --- |

1)

Ieguvums iedzīvotājiem un kopienām;

| 2) | ieguvums Eiropas kultūras daudzveidības un kultūras mantojuma stiprināšanai; |
| --- | --- |

2)

ieguvums Eiropas kultūras daudzveidības un kultūras mantojuma stiprināšanai;

| 3) | ieguvums Savienības ekonomikai un darbvietām, jo īpaši kultūras un radošajās industrijās un MVU; |
| --- | --- |

3)

ieguvums Savienības ekonomikai un darbvietām, jo īpaši kultūras un radošajās industrijās un MVU;

| 4) | Savienības politikas virzienu, tostarp starptautisko kultūras attiecību, integrēšana; |
| --- | --- |

4)

Savienības politikas virzienu, tostarp starptautisko kultūras attiecību, integrēšana;

| 5) | projekti ar Eiropas pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

5)

projekti ar Eiropas pievienoto vērtību;

| 6) | partnerību un kultūras projektu kvalitāte; |
| --- | --- |

6)

partnerību un kultūras projektu kvalitāte;

| 7) | to cilvēku skaits, kas izmanto Eiropas kultūras un radošos darbus, kurus atbalsta programma; |
| --- | --- |

7)

to cilvēku skaits, kas izmanto Eiropas kultūras un radošos darbus, kurus atbalsta programma;

| 8) | ar finansētajiem projektiem saistīto darba vietu skaits; |
| --- | --- |

8)

ar finansētajiem projektiem saistīto darba vietu skaits;

| 9) | dzimumu līdzsvars, ja nepieciešams, kultūras un radošo nozaru dalībnieku mobilitāte un iespējas.

  [Gr. 150] |
| --- | --- |

9)

dzimumu līdzsvars, ja nepieciešams, kultūras un radošo nozaru dalībnieku mobilitāte un iespējas.

  [Gr. 150]

Rādītāji

ATZARS “KULTŪRA”

| Ar programmas atbalstu izveidoto transnacionālo partnerību skaits un mērogs |
| --- |
| To mākslinieku un kultūras un/vai radošo industriju dalībnieku skaits, kuri, pateicoties programmas sniegtajam atbalstam, ir (ģeogrāfiski) mobili (sadalot pa izcelsmes valstīm) |
| To cilvēku skaits, kuri izmanto programmā radītos Eiropas kultūras un radošos darbus, arī darbus, kas nav tapuši uz vietas, bet gan citās valstīs |
| To programmas atbalstīto projektu skaits, kas paredzēti nelabvēlīgā situācijā esošo iedzīvotāju grupām, proti, bez darba esošiem jauniešiem un migrantiem |
| To programmas atbalstīto projektu skaits, kuros iesaistītas organizācijas no trešām valstīm |

Ar programmas atbalstu izveidoto transnacionālo partnerību skaits un mērogs

To mākslinieku un kultūras un/vai radošo industriju dalībnieku skaits, kuri, pateicoties programmas sniegtajam atbalstam, ir (ģeogrāfiski) mobili (sadalot pa izcelsmes valstīm)

To cilvēku skaits, kuri izmanto programmā radītos Eiropas kultūras un radošos darbus, arī darbus, kas nav tapuši uz vietas, bet gan citās valstīs

To programmas atbalstīto projektu skaits, kas paredzēti nelabvēlīgā situācijā esošo iedzīvotāju grupām, proti, bez darba esošiem jauniešiem un migrantiem

To programmas atbalstīto projektu skaits, kuros iesaistītas organizācijas no trešām valstīm

ATZARS “

  MEDIA
  ”

| To cilvēku skaits, kuri izmanto programmas atbalstītos Eiropas audiovizuālos darbus, kas tapuši nevis viņu valstī, bet gan citā valstī |
| --- |
| To programmas atbalstīto mācību pasākumu dalībnieku skaits, kuri vērtē, ka viņiem ir paaugstinājusies kompetence un uzlabojusies nodarbināmība |
| Ar programmas atbalstu attīstīto un radīto kopražojumu skaits un budžets |
| To cilvēku skaits, kuri sasniegti ar lielākajos tirgos rīkotiem reklāmas pasākumiem starp uzņēmumiem |

To cilvēku skaits, kuri izmanto programmas atbalstītos Eiropas audiovizuālos darbus, kas tapuši nevis viņu valstī, bet gan citā valstī

To programmas atbalstīto mācību pasākumu dalībnieku skaits, kuri vērtē, ka viņiem ir paaugstinājusies kompetence un uzlabojusies nodarbināmība

Ar programmas atbalstu attīstīto un radīto kopražojumu skaits un budžets

To cilvēku skaits, kuri sasniegti ar lielākajos tirgos rīkotiem reklāmas pasākumiem starp uzņēmumiem

STARPNOZARU ATZARS

| Izveidoto transnacionālo partnerību skaits un mērogs (salikts rādītājs attiecībā uz radošajām inovāciju laboratorijām un dziņu mediju darbībām) |
| --- |
| Programmas biroju rīkoto programmas popularizēšanas pasākumu skaits |

Izveidoto transnacionālo partnerību skaits un mērogs (salikts rādītājs attiecībā uz radošajām inovāciju laboratorijām un dziņu mediju darbībām)

Programmas biroju rīkoto programmas popularizēšanas pasākumu skaits

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/965 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/965

---

P8_TA(2019)0324

Savienības programma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus” ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus” un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (COM(2018)0367 – C8-0233/2018 – 2018/0191(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/55)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0367), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0367),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0233/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0233/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2019. gada 6. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2019. gada 6. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas, Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A8-0111/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas, Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A8-0111/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina savu paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 194. lpp.

(2)  OV C 168, 16.5.2019., 49. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0191

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus”“Erasmus+” un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 [Gr. 1 Šis grozījums attiecas uz visu tekstu.]

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Strauju un nopietnu pārmaiņu apstākļos, kuras izraisījusi tehnoloģiskā revolūcija un globalizācija, Ir būtiski veikt ieguldījumus mācību mobilitātē,
  kas būtu paredzēta visiem neatkarīgi no sociālajiem apstākļiem vai kultūras piederības un neatkarīgi no līdzekļiem, kā arī
  sadarbībā un novatoriskas politikas izstrādē izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomās, lai veidotu iekļaujošas,
  demokrātiskas,
  saliedētas un noturīgas sabiedrības un saglabātu Savienības konkurētspēju, vienlaikus palīdzot stiprināt Eiropas identitāti
  , principus un vērtības
  un demokrātiskāku Savienību. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(1)

Strauju un nopietnu pārmaiņu apstākļos, kuras izraisījusi tehnoloģiskā revolūcija un globalizācija, Ir būtiski veikt ieguldījumus mācību mobilitātē,
  kas būtu paredzēta visiem neatkarīgi no sociālajiem apstākļiem vai kultūras piederības un neatkarīgi no līdzekļiem, kā arī
  sadarbībā un novatoriskas politikas izstrādē izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomās, lai veidotu iekļaujošas,
  demokrātiskas,
  saliedētas un noturīgas sabiedrības un saglabātu Savienības konkurētspēju, vienlaikus palīdzot stiprināt Eiropas identitāti
  , principus un vērtības
  un demokrātiskāku Savienību. [Gr. 2]

| (2) | Savā 2017. gada 14. novembra paziņojumā “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru” Komisija nāca klajā ar redzējumu par apņemšanos strādāt, lai līdz 2025. gadam izveidot Eiropas izglītības telpu, kurā robežas nebūtu šķērslis mācībām; Savienību, kur laika pavadīšana citā dalībvalstī studiju, mācību vai darba nolūkā neatkarīgi no veida vai izkārtojuma kļūtu par standartu un kur par normu kļūtu papildus dzimtajai valodai runāt vēl divās citās valodās; Savienību, kurā cilvēkiem būtu spēcīga eiropieša identitāte, kultūras mantojuma un Eiropas daudzveidības apziņa. Šajā kontekstā Komisija uzsvēra nepieciešamību uzlabot teorijā un praksē pārbaudīto programmu “Erasmus+” visās izglītojamo kategorijās, uz kurām tā jau attiecas, un vērsties pie tiem izglītojamajiem, kuriem ir mazāk iespēju. |
| --- | --- |

(2)

Savā 2017. gada 14. novembra paziņojumā “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru” Komisija nāca klajā ar redzējumu par apņemšanos strādāt, lai līdz 2025. gadam izveidot Eiropas izglītības telpu, kurā robežas nebūtu šķērslis mācībām; Savienību, kur laika pavadīšana citā dalībvalstī studiju, mācību vai darba nolūkā neatkarīgi no veida vai izkārtojuma kļūtu par standartu un kur par normu kļūtu papildus dzimtajai valodai runāt vēl divās citās valodās; Savienību, kurā cilvēkiem būtu spēcīga eiropieša identitāte, kultūras mantojuma un Eiropas daudzveidības apziņa. Šajā kontekstā Komisija uzsvēra nepieciešamību uzlabot teorijā un praksē pārbaudīto programmu “Erasmus+” visās izglītojamo kategorijās, uz kurām tā jau attiecas, un vērsties pie tiem izglītojamajiem, kuriem ir mazāk iespēju.

| (3) | Izglītības, apmācības un jaunatnes nozīme Eiropas Savienības nākotnē ir atspoguļota Komisijas 2018. gada 14. februāra paziņojumā “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada” (4), kurā uzsvērta nepieciešamība izpildīt saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās Gēteborgas sociālajā samitā, tostarp pilnībā īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (5) un tā pirmo principu par izglītību, apmācību un mūžizglītību. Paziņojumā uzsvērts, ka ir jāpastiprina mobilitāte un apmaiņa, tostarp, izmantojot būtiski pastiprinātu, iekļaujošu un paplašinātu programmu, kā Eiropadome aicināja savos 2017. gada 14. decembra secinājumos. |
| --- | --- |

(3)

Izglītības, apmācības un jaunatnes nozīme Eiropas Savienības nākotnē ir atspoguļota Komisijas 2018. gada 14. februāra paziņojumā “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada” (4), kurā uzsvērta nepieciešamība izpildīt saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās Gēteborgas sociālajā samitā, tostarp pilnībā īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (5) un tā pirmo principu par izglītību, apmācību un mūžizglītību. Paziņojumā uzsvērts, ka ir jāpastiprina mobilitāte un apmaiņa, tostarp, izmantojot būtiski pastiprinātu, iekļaujošu un paplašinātu programmu, kā Eiropadome aicināja savos 2017. gada 14. decembra secinājumos.

| (4) | 2017. gada 17. novembrī Eiropas Parlaments, Padome un Komisija svinīgi proklamēja un parakstīja Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā kā pirmais princips ir noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt iemaņas, kas dotu iespējas pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi īstenot pārejas darba tirgū.
  Eiropas sociālo tiesību pīlārā arī ir skaidri norādīts, ka svarīga nozīme ir kvalitatīvai agrīnajai pirmsskolas izglītībai un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanai visiem
  . [Gr. 3] |
| --- | --- |

(4)

2017. gada 17. novembrī Eiropas Parlaments, Padome un Komisija svinīgi proklamēja un parakstīja Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā kā pirmais princips ir noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt iemaņas, kas dotu iespējas pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi īstenot pārejas darba tirgū.
  Eiropas sociālo tiesību pīlārā arī ir skaidri norādīts, ka svarīga nozīme ir kvalitatīvai agrīnajai pirmsskolas izglītībai un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanai visiem
  . [Gr. 3]

| (5) | 2016. gada 16. septembrī Bratislavā divdesmit septiņu dalībvalstu vadītāji uzsvēra savu apņemšanos nodrošināt jauniešiem labākas iespējas. Romas deklarācijā, ko 27 dalībvalstu un Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas vadītāji pieņēma 2017. gada 25. martā, ir pausta apņemšanās izveidot Savienību, kurā jaunieši gūst labāko izglītību un apmācību un var studēt un atrast darbu visā
  kontinentā;
  Savienību, kas saglabā mūsu kultūras mantojumu un sekmē kultūru daudzveidību
  ; Savienību, kas cīnās pret bezdarbu, diskrimināciju, sociālo atstumtību un nabadzību
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(5)

2016. gada 16. septembrī Bratislavā divdesmit septiņu dalībvalstu vadītāji uzsvēra savu apņemšanos nodrošināt jauniešiem labākas iespējas. Romas deklarācijā, ko 27 dalībvalstu un Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas vadītāji pieņēma 2017. gada 25. martā, ir pausta apņemšanās izveidot Savienību, kurā jaunieši gūst labāko izglītību un apmācību un var studēt un atrast darbu visā
  kontinentā;
  Savienību, kas saglabā mūsu kultūras mantojumu un sekmē kultūru daudzveidību
  ; Savienību, kas cīnās pret bezdarbu, diskrimināciju, sociālo atstumtību un nabadzību
  . [Gr. 4]

| (6) | Programmas “Erasmus+” (2014.–2020. gads) starpposma novērtējuma ziņojums apstiprināja, ka vienotas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta programmas izveide būtiski vienkāršojusi, racionalizējusi un ļāvusi panākt sinerģijas Programmas pārvaldībā, lai gan turpmākai

  tomēr nepieciešami turpmāki uzlabojumi, lai vēl vairāk konsolidētu
  2014.–2020. gada Programmas efektivitātes pieauguma konsolidācijai nepieciešami turpmāki uzlabojumiefektivitātes

  pieaugumu
  . Apspriežoties par starpposma novērtējumu un par turpmāko Programmu, dalībvalstis un ieinteresētās personas izteica spēcīgu aicinājumu

  stingri aicināja
  nodrošināt nepārtrauktību Programmu iekļaujošāku
  , vienkāršāku un labāk pārvaldāmu arī mazākiem atbalsta saņēmējiem un mazāka mēroga projektiem
  . Viņi arī pauda pilnīgu atbalstu integrētas Programmas saglabāšanai, kuras pamatā ir mūžizglītības paradigma. Eiropas Parlaments 2017. gada 2. februāra rezolūcijā par “Erasmus+” īstenošanu atzinīgi novērtēja programmas integrēto struktūru un aicināja Komisiju pilnībā izmantot programmas mūžizglītības dimensiju, sekmējot un veicinot starpnozaru sadarbību turpmākajā programmā.
  Gan Komisija savā ietekmes novērtējumā, gan
  dalībvalstis un ieinteresētās personas arī uzsvēra vajadzību Programmā
  vēl vairāk nostiprināt starptautisko
  dimensiju un to attiecināt arī uz citām izglītības un apmācības nozarēm
  , kā arī jaunatnes un sporta jomu
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(6)

Programmas “Erasmus+” (2014.–2020. gads) starpposma novērtējuma ziņojums apstiprināja, ka vienotas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta programmas izveide būtiski vienkāršojusi, racionalizējusi un ļāvusi panākt sinerģijas Programmas pārvaldībā, lai gan turpmākai

  tomēr nepieciešami turpmāki uzlabojumi, lai vēl vairāk konsolidētu
  2014.–2020. gada Programmas efektivitātes pieauguma konsolidācijai nepieciešami turpmāki uzlabojumiefektivitātes

  pieaugumu
  . Apspriežoties par starpposma novērtējumu un par turpmāko Programmu, dalībvalstis un ieinteresētās personas izteica spēcīgu aicinājumu

  stingri aicināja
  nodrošināt nepārtrauktību Programmu iekļaujošāku
  , vienkāršāku un labāk pārvaldāmu arī mazākiem atbalsta saņēmējiem un mazāka mēroga projektiem
  . Viņi arī pauda pilnīgu atbalstu integrētas Programmas saglabāšanai, kuras pamatā ir mūžizglītības paradigma. Eiropas Parlaments 2017. gada 2. februāra rezolūcijā par “Erasmus+” īstenošanu atzinīgi novērtēja programmas integrēto struktūru un aicināja Komisiju pilnībā izmantot programmas mūžizglītības dimensiju, sekmējot un veicinot starpnozaru sadarbību turpmākajā programmā.
  Gan Komisija savā ietekmes novērtējumā, gan
  dalībvalstis un ieinteresētās personas arī uzsvēra vajadzību Programmā
  vēl vairāk nostiprināt starptautisko
  dimensiju un to attiecināt arī uz citām izglītības un apmācības nozarēm
  , kā arī jaunatnes un sporta jomu
  . [Gr. 5]

| (7) | Atklāta sabiedriskā apspriešana par Savienības finansējumu vērtību un mobilitātes jomā apstiprināja šos galvenos konstatējumus un uzsvēra nepieciešamību padarīt nākamo programmu iekļaujošāku un turpināt prioritāri koncentrēties uz izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanu, kā arī stiprināt prioritātes, lai veicinātu Eiropas identitāti, aktīvu pilsonību un līdzdalību demokrātiskā dzīvē. |
| --- | --- |

(7)

Atklāta sabiedriskā apspriešana par Savienības finansējumu vērtību un mobilitātes jomā apstiprināja šos galvenos konstatējumus un uzsvēra nepieciešamību padarīt nākamo programmu iekļaujošāku un turpināt prioritāri koncentrēties uz izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanu, kā arī stiprināt prioritātes, lai veicinātu Eiropas identitāti, aktīvu pilsonību un līdzdalību demokrātiskā dzīvē.

| (7a) | Eiropas Revīzijas palāta 2018. gada 3. jūlija Īpašajā ziņojumā Nr. 22/2018 par “Erasmus+”
   (6)

  uzsvēra, ka programma ir nodrošinājusi uzskatāmu Eiropas pievienoto vērtību, bet ne visi šīs pievienotās vērtības aspekti, piemēram, spēcīgāka Eiropas identitātes izjūta vai pastiprināta daudzvalodība, tiek atbilstoši ņemti vērā vai izmērīti. Revīzijas palāta uzskatīja, ka, lai nodrošinātu pienācīgu snieguma izvērtējumu, nākamajā Programmā būtu jānodrošina, ka rādītāji ir labāk saskaņoti ar Programmas mērķiem. Revīzijas palātas ziņojumā arī bija norādīts, ka, neraugoties uz vienkāršošanas centieniem 2014.–2020. gada Programmā, administratīvais slogs joprojām ir pārāk augsts, un tādēļ Revīzijas palāta ieteica Komisijai turpināt vienkāršot Programmas procedūras, it sevišķi pieteikšanās procedūras un ziņošanas prasības, un uzlabot IT rīkus. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(7a)

Eiropas Revīzijas palāta 2018. gada 3. jūlija Īpašajā ziņojumā Nr. 22/2018 par “Erasmus+”
   (6)

  uzsvēra, ka programma ir nodrošinājusi uzskatāmu Eiropas pievienoto vērtību, bet ne visi šīs pievienotās vērtības aspekti, piemēram, spēcīgāka Eiropas identitātes izjūta vai pastiprināta daudzvalodība, tiek atbilstoši ņemti vērā vai izmērīti. Revīzijas palāta uzskatīja, ka, lai nodrošinātu pienācīgu snieguma izvērtējumu, nākamajā Programmā būtu jānodrošina, ka rādītāji ir labāk saskaņoti ar Programmas mērķiem. Revīzijas palātas ziņojumā arī bija norādīts, ka, neraugoties uz vienkāršošanas centieniem 2014.–2020. gada Programmā, administratīvais slogs joprojām ir pārāk augsts, un tādēļ Revīzijas palāta ieteica Komisijai turpināt vienkāršot Programmas procedūras, it sevišķi pieteikšanās procedūras un ziņošanas prasības, un uzlabot IT rīkus. [Gr. 6]

| (8) | Paziņojumā “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv — daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam” (7), kas pieņemts 2018. gada 2. maijā, Komisija aicināja nākamajā finanšu shēmā
  palielināt ieguldījumus cilvēkos un
  likt lielāku uzsvaru uz “jaunatni”, jo īpaši vairāk nekā dubultojot programmas

  un atzina, ka programma
  “Erasmus+”(2014–2020) apmēru, kas ir
  bijusi
  viens no Savienības visatpazīstamākajiem veiksmes stāstiem. Jaunās Programmas uzmanības centrā vajadzētu būt iekļautībai, un tai būtu jāsasniedz vairāk jauniešu,
  Neraugoties uz šiem vispārējiem panākumiem, 2014.–2020. gada Programma tomēr nespēja apmierināt lielo finansējuma pieprasījumu un projektu panākumu rādītāji bija zemi. Lai novērstu šīs nepilnības, ir jāpalielina daudzgadu budžets nākamajai Programmai, kura sekos 2014.–2020. gada programmai. Turklāt nākamās
  Programmas
  mērķis ir darboties iekļaujošāk, iesaistot vairāk cilvēku
  , kuriem ir mazāk iespēju. Tādējādi lielāks skaits jauniešu varētu pārcelties uz citu valsti, lai mācītos vai strādātu.
  , un tajā ir iekļautas vairākas jaunas un vērienīgas iniciatīvas
  .
  Tāpēc, kā uzsvērts Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. marta rezolūcijā par nākamo daudzgadu finanšu shēmu, nākamās Programmas budžetam
  ,
  salīdzinot ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmu, ir jābūt trīskārt lielākam (salīdzināmās cenās)
  . [Gr. 7] |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv — daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam” (7), kas pieņemts 2018. gada 2. maijā, Komisija aicināja nākamajā finanšu shēmā
  palielināt ieguldījumus cilvēkos un
  likt lielāku uzsvaru uz “jaunatni”, jo īpaši vairāk nekā dubultojot programmas

  un atzina, ka programma
  “Erasmus+”(2014–2020) apmēru, kas ir
  bijusi
  viens no Savienības visatpazīstamākajiem veiksmes stāstiem. Jaunās Programmas uzmanības centrā vajadzētu būt iekļautībai, un tai būtu jāsasniedz vairāk jauniešu,
  Neraugoties uz šiem vispārējiem panākumiem, 2014.–2020. gada Programma tomēr nespēja apmierināt lielo finansējuma pieprasījumu un projektu panākumu rādītāji bija zemi. Lai novērstu šīs nepilnības, ir jāpalielina daudzgadu budžets nākamajai Programmai, kura sekos 2014.–2020. gada programmai. Turklāt nākamās
  Programmas
  mērķis ir darboties iekļaujošāk, iesaistot vairāk cilvēku
  , kuriem ir mazāk iespēju. Tādējādi lielāks skaits jauniešu varētu pārcelties uz citu valsti, lai mācītos vai strādātu.
  , un tajā ir iekļautas vairākas jaunas un vērienīgas iniciatīvas
  .
  Tāpēc, kā uzsvērts Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. marta rezolūcijā par nākamo daudzgadu finanšu shēmu, nākamās Programmas budžetam
  ,
  salīdzinot ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmu, ir jābūt trīskārt lielākam (salīdzināmās cenās)
  . [Gr. 7]

| (9) | Šajā kontekstā ir nepieciešams izveidot programmas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+”

  ir nepieciešams izveidot nākamo programmu (“Programma”), kas sekos
  2014. — 2020. gadam, kas

  gada programmai “Erasmus+”
  ,
  kura tika
  izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (8), pēcteci (“Programma”). Lai veicinātu elastīgus mācīšanās veidus, kas ļaujot personām attīstīt

  cilvēkiem iegūt un uzlabot zināšanas, prasmes un
  kompetences, kas

  kuras
  vajadzīgas
  gan personības attīstībai
  ,
  gan
  lai risinātu XXI gadsimta problēmas
  un optimāli izmantotu tā sniegtās iespējas,
  būtu jāsaglabā

  jāpastiprina
  2014. — 2020. gada programmas integrētā būtība, kas aptver mācīšanos visos kontekstos — formālo, neformālo un ikdienējo
  un visos dzīves posmos, tā nodrošinot mūžizglītības pieeju. Šādai pieejai arī būtu jāatzīst neformālās izglītības un ikdienējās mācīšanās aktivitāšu vērtība un starp tām pastāvošās saiknes. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(9)

Šajā kontekstā ir nepieciešams izveidot programmas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+”

  ir nepieciešams izveidot nākamo programmu (“Programma”), kas sekos
  2014. — 2020. gadam, kas

  gada programmai “Erasmus+”
  ,
  kura tika
  izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (8), pēcteci (“Programma”). Lai veicinātu elastīgus mācīšanās veidus, kas ļaujot personām attīstīt

  cilvēkiem iegūt un uzlabot zināšanas, prasmes un
  kompetences, kas

  kuras
  vajadzīgas
  gan personības attīstībai
  ,
  gan
  lai risinātu XXI gadsimta problēmas
  un optimāli izmantotu tā sniegtās iespējas,
  būtu jāsaglabā

  jāpastiprina
  2014. — 2020. gada programmas integrētā būtība, kas aptver mācīšanos visos kontekstos — formālo, neformālo un ikdienējo
  un visos dzīves posmos, tā nodrošinot mūžizglītības pieeju. Šādai pieejai arī būtu jāatzīst neformālās izglītības un ikdienējās mācīšanās aktivitāšu vērtība un starp tām pastāvošās saiknes. [Gr. 8]

| (10) | Programmai vajadzētu būt aprīkotai tā, lai tā kļūtu par pat lielāku ieguldījumu Savienības politikas mērķu un prioritāšu īstenošanā izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā. Saskaņota mūžizglītības pieeja ir būtiska, lai pārvaldītu dažādas pārejas, ar kurām cilvēki saskarsies dzīves cikla laikā. Īstenojot

  mūža gaitā, jo īpaši raugoties uz vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuriem jāapgūst jaunas dzīvē nepieciešamas prasmes vai prasmes, kas vajadzīgas mainīgā darba tirgū
  .
  Šāda pieeja būtu jāveicina ar efektīvu starpnozaru sadarbību un spēcīgāku mijiedarbību starp dažādiem izglītības veidiem. Turpinot izvērst
  šo pieeju, nākamajai Programmai būtu jāsaglabā cieša saikne ar vispārējo stratēģisko satvaru Savienības politikas sadarbībai izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, tostarp attiecībā uz skolu, augstākās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības politikas darba kārtībām, vienlaikus pastiprinot un attīstot jaunas sinerģijas ar citām saistītām Savienības programmām un politikas jomām. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(10)

Programmai vajadzētu būt aprīkotai tā, lai tā kļūtu par pat lielāku ieguldījumu Savienības politikas mērķu un prioritāšu īstenošanā izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā. Saskaņota mūžizglītības pieeja ir būtiska, lai pārvaldītu dažādas pārejas, ar kurām cilvēki saskarsies dzīves cikla laikā. Īstenojot

  mūža gaitā, jo īpaši raugoties uz vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuriem jāapgūst jaunas dzīvē nepieciešamas prasmes vai prasmes, kas vajadzīgas mainīgā darba tirgū
  .
  Šāda pieeja būtu jāveicina ar efektīvu starpnozaru sadarbību un spēcīgāku mijiedarbību starp dažādiem izglītības veidiem. Turpinot izvērst
  šo pieeju, nākamajai Programmai būtu jāsaglabā cieša saikne ar vispārējo stratēģisko satvaru Savienības politikas sadarbībai izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, tostarp attiecībā uz skolu, augstākās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības politikas darba kārtībām, vienlaikus pastiprinot un attīstot jaunas sinerģijas ar citām saistītām Savienības programmām un politikas jomām. [Gr. 9]

| (10a) | Organizācijas, kas darbojas pārrobežu kontekstā, nodrošina nozīmīgu ieguldījumu Programmas transnacionālajā un starptautiskajā dimensijā. Tāpēc attiecīgā gadījumā Programmai būtu jāsniedz atbalsts attiecīgiem Savienības līmeņa tīkliem un Eiropas un starptautiskām organizācijām, kuru darbība ir saistīta ar Programmas mērķiem un veicina to sasniegšanu. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(10a)

Organizācijas, kas darbojas pārrobežu kontekstā, nodrošina nozīmīgu ieguldījumu Programmas transnacionālajā un starptautiskajā dimensijā. Tāpēc attiecīgā gadījumā Programmai būtu jāsniedz atbalsts attiecīgiem Savienības līmeņa tīkliem un Eiropas un starptautiskām organizācijām, kuru darbība ir saistīta ar Programmas mērķiem un veicina to sasniegšanu. [Gr. 10]

| (11) | Programma ir svarīgs elements Eiropas izglītības telpas izveidē
  un Padomes 2018. gada 22. maija Ieteikumā par pamatkompetencēm mūžizglītībai
   (9)

  izklāstīto mūžizglītības pamatkompetenču attīstīšanā līdz 2025. gadam
  . Tā būtu jāaprīko tā, lai sniegtu ieguldījumu satvarā
  , kas turpinās stratēģisko sistēmu
  sadarbībai izglītības un apmācības jomā, un Prasmju programmas

  programmā
  Eiropai (10), pēctecei, paužot kopīgu apņemšanos nodrošināt

  kuru kopīgajā uzmanības centrā ir
  prasmju un, kompetenču stratēģisko nozīmi

  un zināšanu stratēģiskā nozīme
  darbvietu, izaugsmes un konkurētspējas,
  inovācijas un sociālās kohēzijas
  uzturēšanā
  un radīšanā
  . Tai būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, palīdzot tām sasniegt Parīzes deklarācijā noteiktos mērķus par pilsoniskuma un kopīgo vērtību — brīvības, iecietības un diskriminācijas aizlieguma — veicināšanu ar izglītības palīdzību (11). [Gr. 11] |
| --- | --- |

(11)

Programma ir svarīgs elements Eiropas izglītības telpas izveidē
  un Padomes 2018. gada 22. maija Ieteikumā par pamatkompetencēm mūžizglītībai
   (9)

  izklāstīto mūžizglītības pamatkompetenču attīstīšanā līdz 2025. gadam
  . Tā būtu jāaprīko tā, lai sniegtu ieguldījumu satvarā
  , kas turpinās stratēģisko sistēmu
  sadarbībai izglītības un apmācības jomā, un Prasmju programmas

  programmā
  Eiropai (10), pēctecei, paužot kopīgu apņemšanos nodrošināt

  kuru kopīgajā uzmanības centrā ir
  prasmju un, kompetenču stratēģisko nozīmi

  un zināšanu stratēģiskā nozīme
  darbvietu, izaugsmes un konkurētspējas,
  inovācijas un sociālās kohēzijas
  uzturēšanā
  un radīšanā
  . Tai būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, palīdzot tām sasniegt Parīzes deklarācijā noteiktos mērķus par pilsoniskuma un kopīgo vērtību — brīvības, iecietības un diskriminācijas aizlieguma — veicināšanu ar izglītības palīdzību (11). [Gr. 11]

| (12) | Programmai vajadzētu būt saskanīgai ar jauno Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju (12), Eiropas sadarbības satvaru jaunatnes jomā 2019. — 2027. gadam, pamatojoties uz

  kura pamatā ir
  Komisijas 2018. gada 22. maijapaziņojumu

  paziņojums
  “Jauniešu iesaistīšanās, saiknes veidošanu un iespēju veicināšana: jauna ES jaunatnes stratēģija” (13)

  , tostarp ar minētās stratēģijas mērķi atbalstīt kvalitatīvu darbu ar jaunatni un neformālo mācīšanos. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(12)

Programmai vajadzētu būt saskanīgai ar jauno Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju (12), Eiropas sadarbības satvaru jaunatnes jomā 2019. — 2027. gadam, pamatojoties uz

  kura pamatā ir
  Komisijas 2018. gada 22. maijapaziņojumu

  paziņojums
  “Jauniešu iesaistīšanās, saiknes veidošanu un iespēju veicināšana: jauna ES jaunatnes stratēģija” (13)

  , tostarp ar minētās stratēģijas mērķi atbalstīt kvalitatīvu darbu ar jaunatni un neformālo mācīšanos. [Gr. 12]

| (13) | Programmā būtu jāņem vērā Savienības darba plāns sportam, kas ir sadarbības satvars Savienības līmenī sporta jomā attiecībā uz [...] gadiem

  gadam
   (14). Būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība starp Savienības darba plānu un saskaņā ar programmu atbalstītajām darbībām sporta jomā. Nav vajadzības pievērst īpašu uzmanību

  Īpaša uzmanība jāpievērš
  tautas sportam, ņemot vērā sporta svarīgo nozīmi fiziskās aktivitātes un veselīga dzīvesveida,
  cilvēku savstarpējo attiecību,
  sociālās iekļaušanas un līdztiesības veicināšanā.
  Programmai būtu jāatbalsta mobilitātes darbības tikai tautas sporta kontekstā, atbalstot gan jauniešus, kuri regulāri piedalās organizētās sporta nodarbībās, gan sporta darbiniekus. Turklāt ir svarīgi atzīt, ka sporta darbinieki var pelnīt iztiku ar sportu profesionālās darbības līmenī un joprojām būt iesaistīti tautas sportā. Tāpēc mobilitātes darbībām vajadzētu būt pieejamām arī šai kategorijai.
  Programmai vajadzētu sniegt ieguldījumu

  palīdzēt veicināt
  Eiropas kopīgajās vērtībās

  kopīgās vērtības
  , izmantojot sportu, labu pārvaldību un integritāti sportā,
  ilgtspēju un labu vides praksi sportā,
  kā arī izglītībā, apmācībā un prasmēs

  izglītību
  ,
  apmācību
  un
  prasmes
  gan sportā, gan ar tā starpniecību.
  Visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp izglītības un apmācības iestādēm, vajadzētu būt iespējai piedalīties partnerībās, sadarbībā un politikas dialogā sporta jomā. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(13)

Programmā būtu jāņem vērā Savienības darba plāns sportam, kas ir sadarbības satvars Savienības līmenī sporta jomā attiecībā uz [...] gadiem

  gadam
   (14). Būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība starp Savienības darba plānu un saskaņā ar programmu atbalstītajām darbībām sporta jomā. Nav vajadzības pievērst īpašu uzmanību

  Īpaša uzmanība jāpievērš
  tautas sportam, ņemot vērā sporta svarīgo nozīmi fiziskās aktivitātes un veselīga dzīvesveida,
  cilvēku savstarpējo attiecību,
  sociālās iekļaušanas un līdztiesības veicināšanā.
  Programmai būtu jāatbalsta mobilitātes darbības tikai tautas sporta kontekstā, atbalstot gan jauniešus, kuri regulāri piedalās organizētās sporta nodarbībās, gan sporta darbiniekus. Turklāt ir svarīgi atzīt, ka sporta darbinieki var pelnīt iztiku ar sportu profesionālās darbības līmenī un joprojām būt iesaistīti tautas sportā. Tāpēc mobilitātes darbībām vajadzētu būt pieejamām arī šai kategorijai.
  Programmai vajadzētu sniegt ieguldījumu

  palīdzēt veicināt
  Eiropas kopīgajās vērtībās

  kopīgās vērtības
  , izmantojot sportu, labu pārvaldību un integritāti sportā,
  ilgtspēju un labu vides praksi sportā,
  kā arī izglītībā, apmācībā un prasmēs

  izglītību
  ,
  apmācību
  un
  prasmes
  gan sportā, gan ar tā starpniecību.
  Visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp izglītības un apmācības iestādēm, vajadzētu būt iespējai piedalīties partnerībās, sadarbībā un politikas dialogā sporta jomā. [Gr. 13]

| (14) | Programmā

  Programmai
  būtu jāstiprina

  jāpalīdz stiprināt
  Savienības inovācijas spējas, jo īpaši atbalstot mobilitātes un sadarbības darbības, kas sekmē prasmju
  un kompetenču
  attīstību progresīvās pētījumu jomās vai tādās disciplīnās kā zinātne, tehnoloģija,
  māksla,
  inženierzinātnes un matemātika
  (STEAM)
  , klimata pārmaiņas, vide,
  vides aizsardzība, ilgtspējīga attīstība
  , tīra enerģija, mākslīgais intelekts, robotika, datu analīze,
  arhitektūra
  un māksla/dizains,
  kā arī digitālā pratība un medijpratība
  , lai palīdzētu cilvēkiem attīstīt zināšanas, prasmes un kompetences, kas būs vajadzīgas nākotnē. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(14)

Programmā

  Programmai
  būtu jāstiprina

  jāpalīdz stiprināt
  Savienības inovācijas spējas, jo īpaši atbalstot mobilitātes un sadarbības darbības, kas sekmē prasmju
  un kompetenču
  attīstību progresīvās pētījumu jomās vai tādās disciplīnās kā zinātne, tehnoloģija,
  māksla,
  inženierzinātnes un matemātika
  (STEAM)
  , klimata pārmaiņas, vide,
  vides aizsardzība, ilgtspējīga attīstība
  , tīra enerģija, mākslīgais intelekts, robotika, datu analīze,
  arhitektūra
  un māksla/dizains,
  kā arī digitālā pratība un medijpratība
  , lai palīdzētu cilvēkiem attīstīt zināšanas, prasmes un kompetences, kas būs vajadzīgas nākotnē. [Gr. 14]

| (14a) | Atbilstoši mērķim veicināt inovāciju izglītībā un apmācībā Programmai būtu jāatbalsta izglītības un mācību stratēģiju izstrāde apdāvinātiem un talantīgiem bērniem neatkarīgi no tautības, sociālekonomiskā statusa vai dzimuma. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(14a)

Atbilstoši mērķim veicināt inovāciju izglītībā un apmācībā Programmai būtu jāatbalsta izglītības un mācību stratēģiju izstrāde apdāvinātiem un talantīgiem bērniem neatkarīgi no tautības, sociālekonomiskā statusa vai dzimuma. [Gr. 15]

| (14b) | Programmai būtu jānodrošina ieguldījums turpmākās norisēs, kas saistītas ar Eiropas kultūras mantojuma gadu, atbalstot pasākumus, kuri ļauj attīstīt Eiropas kultūras mantojuma aizsargāšanai un saglabāšanai nepieciešamās prasmes un pilnvērtīgi izmantot kultūras un radošo nozaru piedāvātās izglītības iespējas. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(14b)

Programmai būtu jānodrošina ieguldījums turpmākās norisēs, kas saistītas ar Eiropas kultūras mantojuma gadu, atbalstot pasākumus, kuri ļauj attīstīt Eiropas kultūras mantojuma aizsargāšanai un saglabāšanai nepieciešamās prasmes un pilnvērtīgi izmantot kultūras un radošo nozaru piedāvātās izglītības iespējas. [Gr. 16]

| (15) | Sinerģijai ar programmu “Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka Programmas un programmas “Apvārsnis Eiropa” (15) apvienotie resursi tiek izmantoti, lai atbalstītu darbības, kas paredzētas Eiropas augstākās izglītības iestāžu stiprināšanai un modernizēšanai. Programma “Apvārsnis Eiropa”vajadzības gadījumā papildinās Programmas atbalstu Eiropas universitāšu iniciatīvai, jo īpaši tās

  darbībām un iniciatīvām, kuras ietver
  pētniecības dimensiju
  , piemēram, iniciatīvai “Eiropas universitātes”,
  kā daļu no jaunas kopīgas un integrētas ilgtermiņa un ilgtspējīgas stratēģijas izglītības, pētniecības un inovāciju jomā. Sinerģija ar programmu Apvārsnis Eiropa” palīdzēs veicināt izglītības un pētniecības integrēšanu
  , jo īpaši
  augstākās izglītības iestādēs. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(15)

Sinerģijai ar programmu “Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka Programmas un programmas “Apvārsnis Eiropa” (15) apvienotie resursi tiek izmantoti, lai atbalstītu darbības, kas paredzētas Eiropas augstākās izglītības iestāžu stiprināšanai un modernizēšanai. Programma “Apvārsnis Eiropa”vajadzības gadījumā papildinās Programmas atbalstu Eiropas universitāšu iniciatīvai, jo īpaši tās

  darbībām un iniciatīvām, kuras ietver
  pētniecības dimensiju
  , piemēram, iniciatīvai “Eiropas universitātes”,
  kā daļu no jaunas kopīgas un integrētas ilgtermiņa un ilgtspējīgas stratēģijas izglītības, pētniecības un inovāciju jomā. Sinerģija ar programmu Apvārsnis Eiropa” palīdzēs veicināt izglītības un pētniecības integrēšanu
  , jo īpaši
  augstākās izglītības iestādēs. [Gr. 17]

| (16) | Programmai būtu jābūt iekļaujošākai, uzlabojot saziņu ar tiem

  cilvēku
  , kuriem ir mazāk iespēju,
  līdzdalības rādītājus. Ir svarīgi atzīt, ka zems līdzdalības līmenis to iedzīvotāju vidū, kuriem ir mazāk iespēju, varētu būt saistīts ar dažādiem cēloņiem un būt atkarīgs no dažādiem valstij raksturīgiem apstākļiem. Tādēļ valstu aģentūrām, pamatojoties uz Savienības mēroga satvaru, būtu jāizstrādā iekļaušanas stratēģijas, paredzot tajās pasākumus labākai mērķauditoriju sasniegšanai, procedūru vienkāršošanai, apmācības un atbalsta sniegšanai un efektivitātes uzraudzīšanai. Iekļautība būtu jāuzlabo, izmantojot citus mehānismus,
  tostarp izmantojot

  paredzot
  elastīgākus mācību mobilitātes veidus
  , kas atbilst cilvēku, kuriem ir mazāk iespēju, vajadzībām,
  un veicinot mazo
  un vietējo
  organizāciju līdzdalību, jo īpaši jaunpienācēju un kopienu vietējo tautas

  vietējās sabiedrības izveidotu
  organizāciju, kas strādā tieši ar nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem visās vecuma grupās. Lai sasniegtu vairāk dalībnieku, it īpaši tos, kam ir mazāk iespēju un kuriem fiziska pārcelšanās uz valsti, kas nav to dzīvesvietas valsts, būtu šķērslis, būtu jāveicina tādi virtuālie formāti kā virtuāla sadarbība, jaukta un virtuālā mobilitāte. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(16)

Programmai būtu jābūt iekļaujošākai, uzlabojot saziņu ar tiem

  cilvēku
  , kuriem ir mazāk iespēju,
  līdzdalības rādītājus. Ir svarīgi atzīt, ka zems līdzdalības līmenis to iedzīvotāju vidū, kuriem ir mazāk iespēju, varētu būt saistīts ar dažādiem cēloņiem un būt atkarīgs no dažādiem valstij raksturīgiem apstākļiem. Tādēļ valstu aģentūrām, pamatojoties uz Savienības mēroga satvaru, būtu jāizstrādā iekļaušanas stratēģijas, paredzot tajās pasākumus labākai mērķauditoriju sasniegšanai, procedūru vienkāršošanai, apmācības un atbalsta sniegšanai un efektivitātes uzraudzīšanai. Iekļautība būtu jāuzlabo, izmantojot citus mehānismus,
  tostarp izmantojot

  paredzot
  elastīgākus mācību mobilitātes veidus
  , kas atbilst cilvēku, kuriem ir mazāk iespēju, vajadzībām,
  un veicinot mazo
  un vietējo
  organizāciju līdzdalību, jo īpaši jaunpienācēju un kopienu vietējo tautas

  vietējās sabiedrības izveidotu
  organizāciju, kas strādā tieši ar nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem visās vecuma grupās. Lai sasniegtu vairāk dalībnieku, it īpaši tos, kam ir mazāk iespēju un kuriem fiziska pārcelšanās uz valsti, kas nav to dzīvesvietas valsts, būtu šķērslis, būtu jāveicina tādi virtuālie formāti kā virtuāla sadarbība, jaukta un virtuālā mobilitāte. [Gr. 18]

| (16a) | Situācijās, kad cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju, Programmā nav iespējams piedalīties finansiālu apsvērumu dēļ, proti, vai nu sava materiālā stāvokļa dēļ vai arī tādēļ, ka viņu konkrētajā situācijā piedalīšanās Programmā būtu saistīta ar lielākām izmaksām, kā tas bieži vien ir cilvēkiem ar invaliditāti, Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek ieviesti atbilstoši finansiālā atbalsta pasākumi. Šādi pasākumi var aptvert citus Savienības instrumentus, piemēram, Eiropas Sociālo Fondu+, valstu shēmas vai dotāciju pielāgošanu vai papildināšanu, izmantojot Programmu. Novērtējot, vai cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju, piedalīties Programmā nav iespējams finansiālu apsvērumu dēļ, un izvērtējot viņiem nepieciešamā atbalsta līmeni, būtu jāizmanto objektīvi kritēriji. Ar iekļaušanas veicināšanas pasākumiem saistītās papildu izmaksas nekādā gadījumā nedrīkstētu būt par pamatu pieteikuma noraidīšanai. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(16a)

Situācijās, kad cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju, Programmā nav iespējams piedalīties finansiālu apsvērumu dēļ, proti, vai nu sava materiālā stāvokļa dēļ vai arī tādēļ, ka viņu konkrētajā situācijā piedalīšanās Programmā būtu saistīta ar lielākām izmaksām, kā tas bieži vien ir cilvēkiem ar invaliditāti, Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek ieviesti atbilstoši finansiālā atbalsta pasākumi. Šādi pasākumi var aptvert citus Savienības instrumentus, piemēram, Eiropas Sociālo Fondu+, valstu shēmas vai dotāciju pielāgošanu vai papildināšanu, izmantojot Programmu. Novērtējot, vai cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju, piedalīties Programmā nav iespējams finansiālu apsvērumu dēļ, un izvērtējot viņiem nepieciešamā atbalsta līmeni, būtu jāizmanto objektīvi kritēriji. Ar iekļaušanas veicināšanas pasākumiem saistītās papildu izmaksas nekādā gadījumā nedrīkstētu būt par pamatu pieteikuma noraidīšanai. [Gr. 19]

| (16b) | Programmai būtu jāturpina koncentrēt atbalstu uz fizisko mācību mobilitāti un jāpaver plašākas iespējas iesaistīties fiziskās mācību mobilitātes darbībās cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju. Vienlaikus būtu jāatzīst, ka virtuālie formāti, piemēram, virtuāla sadarbība, jaukta tipa mācīšanās un virtuāla mācīšanās, var efektīvi papildināt fizisko mācību mobilitāti un maksimāli palielināt tās efektivitāti. Izņēmuma gadījumos, kad cilvēkiem nav iespējams piedalīties mobilitātes darbībās un pasākumos, virtuālie formāti var ļaut izmantot daudzas Programmas sniegtās priekšrocības no izmaksu viedokļa izdevīgā un inovatīvā veidā. Tādēļ Programmai būtu jāatbalsta arī šādi virtuāli formāti un instrumenti. Minētie formāti un instrumenti, jo īpaši valodu apguvei izmantojamie formāti un instrumenti, būtu jādara pieejami iespējami plašai sabiedrībai. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(16b)

Programmai būtu jāturpina koncentrēt atbalstu uz fizisko mācību mobilitāti un jāpaver plašākas iespējas iesaistīties fiziskās mācību mobilitātes darbībās cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju. Vienlaikus būtu jāatzīst, ka virtuālie formāti, piemēram, virtuāla sadarbība, jaukta tipa mācīšanās un virtuāla mācīšanās, var efektīvi papildināt fizisko mācību mobilitāti un maksimāli palielināt tās efektivitāti. Izņēmuma gadījumos, kad cilvēkiem nav iespējams piedalīties mobilitātes darbībās un pasākumos, virtuālie formāti var ļaut izmantot daudzas Programmas sniegtās priekšrocības no izmaksu viedokļa izdevīgā un inovatīvā veidā. Tādēļ Programmai būtu jāatbalsta arī šādi virtuāli formāti un instrumenti. Minētie formāti un instrumenti, jo īpaši valodu apguvei izmantojamie formāti un instrumenti, būtu jādara pieejami iespējami plašai sabiedrībai. [Gr. 20]

| (16c) | Saskaņā ar Savienības un dalībvalstu pienākumiem, kas izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām, it sevišķi 9. panta par pieejamību un 24. panta par izglītību, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai cilvēki ar invaliditāti varētu bez šķēršļiem un nediskriminējoši piekļūt Programmai. Šajā nolūkā vajadzības gadījumā būtu jāsniedz papildu atbalsts, tostarp finansiāls atbalsts. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(16c)

Saskaņā ar Savienības un dalībvalstu pienākumiem, kas izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām, it sevišķi 9. panta par pieejamību un 24. panta par izglītību, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai cilvēki ar invaliditāti varētu bez šķēršļiem un nediskriminējoši piekļūt Programmai. Šajā nolūkā vajadzības gadījumā būtu jāsniedz papildu atbalsts, tostarp finansiāls atbalsts. [Gr. 21]

| (16d) | Piekļuvi Programmai var kavēt juridiski un administratīvi šķēršļi, piemēram, grūtības saņemt vīzas un uzturēšanās atļaujas un grūtības piekļūt atbalsta pakalpojumiem, it sevišķi veselības aprūpes pakalpojumiem. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpieņem visi nepieciešamie pasākumi šādu šķēršļu novēršanai, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus, un jāveicina pārrobežu apmaiņa, piemēram, izsniedzot Eiropas veselības apdrošināšanas karti. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(16d)

Piekļuvi Programmai var kavēt juridiski un administratīvi šķēršļi, piemēram, grūtības saņemt vīzas un uzturēšanās atļaujas un grūtības piekļūt atbalsta pakalpojumiem, it sevišķi veselības aprūpes pakalpojumiem. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpieņem visi nepieciešamie pasākumi šādu šķēršļu novēršanai, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus, un jāveicina pārrobežu apmaiņa, piemēram, izsniedzot Eiropas veselības apdrošināšanas karti. [Gr. 22]

| (17) | Savā paziņojumā par Eiropas identitātes stiprināšanu, izmantojot izglītību un kultūru, Komisija uzsvēra to, cik būtiska loma ir izglītībai, kultūrai un sportam aktīva pilsoniskuma un, kopīgu vērtību
  un solidaritātes izjūtas
  veicināšanā jaunajās paaudzēs. Eiropas identitātes stiprināšanai un indivīdu
  un pilsoniskās sabiedrības
  aktīvas līdzdalības veicināšanai demokrātiskajos procesos ir izšķiroša nozīme Eiropas nākotnes un mūsu demokrātisko sabiedrību veidošanā. Došanās uz ārzemēm studēt, mācīties, strādāt vai piedalīties jaunatnes un sporta pasākumos palīdz stiprināt Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā un sevis apzināšanos kā daļu no kultūras kopienas, kā arī veicina šādu aktīvu pilsoniskumu
  , sociālo kohēziju un kritisko domāšanu
  visu vecumu iedzīvotāju vidū. Personām, kas piedalās mobilitātes darbībās, būtu jāiesaistās vietējās kopienās, kā arī uzņēmējas valsts vietējās kopienās, lai dalītos savā pieredzē. Būtu jāatbalsta darbības, kas saistītas ar visu radošuma aspektu pastiprināšanu izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā un uzlabo atsevišķas pamatkompetences. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(17)

Savā paziņojumā par Eiropas identitātes stiprināšanu, izmantojot izglītību un kultūru, Komisija uzsvēra to, cik būtiska loma ir izglītībai, kultūrai un sportam aktīva pilsoniskuma un, kopīgu vērtību
  un solidaritātes izjūtas
  veicināšanā jaunajās paaudzēs. Eiropas identitātes stiprināšanai un indivīdu
  un pilsoniskās sabiedrības
  aktīvas līdzdalības veicināšanai demokrātiskajos procesos ir izšķiroša nozīme Eiropas nākotnes un mūsu demokrātisko sabiedrību veidošanā. Došanās uz ārzemēm studēt, mācīties, strādāt vai piedalīties jaunatnes un sporta pasākumos palīdz stiprināt Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā un sevis apzināšanos kā daļu no kultūras kopienas, kā arī veicina šādu aktīvu pilsoniskumu
  , sociālo kohēziju un kritisko domāšanu
  visu vecumu iedzīvotāju vidū. Personām, kas piedalās mobilitātes darbībās, būtu jāiesaistās vietējās kopienās, kā arī uzņēmējas valsts vietējās kopienās, lai dalītos savā pieredzē. Būtu jāatbalsta darbības, kas saistītas ar visu radošuma aspektu pastiprināšanu izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā un uzlabo atsevišķas pamatkompetences. [Gr. 23]

| (17a) | Ir svarīgi, lai Programma radītu Eiropas pievienoto vērtību. Tāpēc tiesīgiem saņemt Programmas finansējumu vajadzētu būt tikai pasākumiem un darbībām, kam ir konstatējama potenciāla Eiropas pievienotā vērtība. Iespējām apliecināt Eiropas pievienoto vērtību vajadzētu būt daudzveidīgām, piemēram, parādot darbību transnacionālo raksturu, papildināmību un sinerģiju ar citām Savienības programmām un politikas virzieniem, ieguldījumu Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentu efektīvā izmantošanā, ieguldījumu Savienības mēroga kvalitātes nodrošināšanas standartu izstrādē, ieguldījumu kopēju Savienības mēroga standartu izstrādē attiecībā uz izglītības un apmācības programmām, ieguldījumu daudzvalodības, kultūru un reliģiju dialoga veicināšanā, kā arī parādot, kā šīs darbības veicina piederības sajūtu Eiropai un nostiprina Eiropas pilsoniskumu [Gr. 24] |
| --- | --- |

(17a)

Ir svarīgi, lai Programma radītu Eiropas pievienoto vērtību. Tāpēc tiesīgiem saņemt Programmas finansējumu vajadzētu būt tikai pasākumiem un darbībām, kam ir konstatējama potenciāla Eiropas pievienotā vērtība. Iespējām apliecināt Eiropas pievienoto vērtību vajadzētu būt daudzveidīgām, piemēram, parādot darbību transnacionālo raksturu, papildināmību un sinerģiju ar citām Savienības programmām un politikas virzieniem, ieguldījumu Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentu efektīvā izmantošanā, ieguldījumu Savienības mēroga kvalitātes nodrošināšanas standartu izstrādē, ieguldījumu kopēju Savienības mēroga standartu izstrādē attiecībā uz izglītības un apmācības programmām, ieguldījumu daudzvalodības, kultūru un reliģiju dialoga veicināšanā, kā arī parādot, kā šīs darbības veicina piederības sajūtu Eiropai un nostiprina Eiropas pilsoniskumu [Gr. 24]

| (18) | Programmas starptautiskā dimensija būtu jāveicina, lai piedāvātu

  piedāvājot gan personām, gan organizācijām
  lielāku mobilitātes, sadarbības un politikas dialoga iespēju skaitu ar programmas

  Programmas
  neasociētām trešām valstīm
  , it sevišķi jaunattīstības valstīm. Starptautiskajai dimensijai būtu jāatbalsta prasmju attīstīšana un cilvēku savstarpējie kontakti un — jo īpaši attiecībā uz jaunattīstības valstu valstspiederīgajiem — jāatbalsta zināšanu atdeve izcelsmes valstīm, studiju periodam beidzoties. Tai arī būtu jāstiprina partnervalstu izglītības sistēmu spēju veidošana
  . Pamatojoties uz starptautisko augstākās izglītības un jaunatnes darbību

  pasākumu
  veiksmīgo īstenošanu saskaņā ar iepriekšējo programmu

  iepriekšējām programmām
  izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomās, starptautiskās mobilitātes darbības

  pasākumi
  būtu jāattiecina arī uz citām nozarēm, piemēram, profesionālās izglītības un apmācības un sporta jomā. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(18)

Programmas starptautiskā dimensija būtu jāveicina, lai piedāvātu

  piedāvājot gan personām, gan organizācijām
  lielāku mobilitātes, sadarbības un politikas dialoga iespēju skaitu ar programmas

  Programmas
  neasociētām trešām valstīm
  , it sevišķi jaunattīstības valstīm. Starptautiskajai dimensijai būtu jāatbalsta prasmju attīstīšana un cilvēku savstarpējie kontakti un — jo īpaši attiecībā uz jaunattīstības valstu valstspiederīgajiem — jāatbalsta zināšanu atdeve izcelsmes valstīm, studiju periodam beidzoties. Tai arī būtu jāstiprina partnervalstu izglītības sistēmu spēju veidošana
  . Pamatojoties uz starptautisko augstākās izglītības un jaunatnes darbību

  pasākumu
  veiksmīgo īstenošanu saskaņā ar iepriekšējo programmu

  iepriekšējām programmām
  izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomās, starptautiskās mobilitātes darbības

  pasākumi
  būtu jāattiecina arī uz citām nozarēm, piemēram, profesionālās izglītības un apmācības un sporta jomā. [Gr. 25]

| (18a) | Lai palielinātu pasākumu ietekmi jaunattīstības valstīs, ir svarīgi pilnveidot sinerģiju starp “Erasmus+” un tādiem Savienības ārējās darbības instrumentiem kā Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instruments un Pirmspievienošanās palīdzības instruments. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(18a)

Lai palielinātu pasākumu ietekmi jaunattīstības valstīs, ir svarīgi pilnveidot sinerģiju starp “Erasmus+” un tādiem Savienības ārējās darbības instrumentiem kā Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instruments un Pirmspievienošanās palīdzības instruments. [Gr. 26]

| (19) | 2014. — 2020. gada programmas pamatuzbūve trīs nodaļās — izglītības un apmācības, jaunatnes un sporta jomā — strukturēta ap trim pamatdarbībām, kas ir izrādījusies veiksmīga un būtu jāsaglabā. Būtu jāievieš uzlabojumi, lai vienkāršotu un racionalizētu programmas atbalstītās darbības. |
| --- | --- |

(19)

2014. — 2020. gada programmas pamatuzbūve trīs nodaļās — izglītības un apmācības, jaunatnes un sporta jomā — strukturēta ap trim pamatdarbībām, kas ir izrādījusies veiksmīga un būtu jāsaglabā. Būtu jāievieš uzlabojumi, lai vienkāršotu un racionalizētu programmas atbalstītās darbības.

| (20) | Programmai vajadzētu nostiprināt esošās mācību mobilitātes iespējas, jo īpaši tajās nozarēs, kur Programma varētu sasniegt vislielākos efektivitātes ieguvumus, lai paplašinātu tās tvērumu un apmierinātu lielo neapmierināto pieprasījumu. Tas
  jo īpaši
  būtu jādara, jo īpaši pastiprinot

  ar mērķtiecīgiem pasākumiem paplašinot
  un veicinot mobilitātes darbības attiecībā uz augstākās izglītības studentiem
  un personālam
  , skolēniem un
  skolu personālam, tostarp pirmsskolas pedagogiem un agrīnās izglītības un aprūpes darbiniekiem, kā arī
  profesionālās izglītības un apmācībās

  apmācības
  apguvējiem Mazkvalificētu pieaugušo izglītojamo mobilitāte būtu jāiestrādā sadarbības partnerībās.
  un personālam un minētajos pasākumos ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju konkrētās izglītības vajadzības
  .
  Būtu vēl vairāk jāveicina mobilitātes iespējas profesionālās izglītības un apmācības apguvējiem pierobežas reģionos, lai sagatavotu viņus pārrobežu darba tirgus specifikai. Programmai būtu jāpiedāvā mobilitātes iespējas arī pieaugušo izglītības apguvējiem un personālam. Galvenie pieaugušo izglītības mērķi ir zināšanu, kompetenču un prasmju pārnese un sociālās iekļaušanas, aktīva pilsoniskuma, personiskās izaugsmes un labklājības veicināšana
  . Lai sasniegtu lielāku jauniešu skaitu,
  jo īpaši jaunpienācējus, jauniešus, kuriem ir mazāk iespēju, un grūti sasniedzamas iedzīvotāju kategorijas,
  būtu jāpaplašina mobilitātes iespējas jauniešu dalībai neformālos mācību pasākumos. Būtu jāstiprina arī personāla mobilitāte izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā, ņemot vērā tās sviras efektu
  un īpašu uzmanību pievēršot pārkvalificēšanās un kvalifikācijas celšanas pasākumiem un darba tirgum vajadzīgo prasmju attīstīšanas veicināšanai
  . Saskaņā ar redzējumu par patiesu Eiropas izglītības telpu programmai vajadzētu arī sekmēt mobilitāti un apmaiņu, kā arī veicināt studentu dalību izglītības, kultūras
  un sporta
  pasākumos, atbalstot digitalizācijas

  digitalizējot
  procesus
  , lai tādējādi atvieglotu pieteikšanās procedūras un līdzdalību Programmā, kā arī izstrādājot paraugpraksē balstītas lietotājdraudzīgas tiešsaistes sistēmas un izveidojot jaunus instrumentu
  , piemēram, Eiropas studenta karti. Šī iniciatīva var būt svarīgs solis, lai mobilitāte visiem kļūtu par realitāti, vispirms ļaujot augstākās izglītības iestādēm nosūtīt studēt uz citām valstīm un uzņemtu

  uzņemt
  vairāk studentu apmaiņa

  apmaiņas studentu
  , vienlaikus uzlabojot studentu mobilitātes kvalitāti un arī veicinot studentu piekļuvi dažādiem pakalpojumiem (bibliotēka, transports, izmitināšana) pirms ierašanās iestādē ārzemēs. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(20)

Programmai vajadzētu nostiprināt esošās mācību mobilitātes iespējas, jo īpaši tajās nozarēs, kur Programma varētu sasniegt vislielākos efektivitātes ieguvumus, lai paplašinātu tās tvērumu un apmierinātu lielo neapmierināto pieprasījumu. Tas
  jo īpaši
  būtu jādara, jo īpaši pastiprinot

  ar mērķtiecīgiem pasākumiem paplašinot
  un veicinot mobilitātes darbības attiecībā uz augstākās izglītības studentiem
  un personālam
  , skolēniem un
  skolu personālam, tostarp pirmsskolas pedagogiem un agrīnās izglītības un aprūpes darbiniekiem, kā arī
  profesionālās izglītības un apmācībās

  apmācības
  apguvējiem Mazkvalificētu pieaugušo izglītojamo mobilitāte būtu jāiestrādā sadarbības partnerībās.
  un personālam un minētajos pasākumos ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju konkrētās izglītības vajadzības
  .
  Būtu vēl vairāk jāveicina mobilitātes iespējas profesionālās izglītības un apmācības apguvējiem pierobežas reģionos, lai sagatavotu viņus pārrobežu darba tirgus specifikai. Programmai būtu jāpiedāvā mobilitātes iespējas arī pieaugušo izglītības apguvējiem un personālam. Galvenie pieaugušo izglītības mērķi ir zināšanu, kompetenču un prasmju pārnese un sociālās iekļaušanas, aktīva pilsoniskuma, personiskās izaugsmes un labklājības veicināšana
  . Lai sasniegtu lielāku jauniešu skaitu,
  jo īpaši jaunpienācējus, jauniešus, kuriem ir mazāk iespēju, un grūti sasniedzamas iedzīvotāju kategorijas,
  būtu jāpaplašina mobilitātes iespējas jauniešu dalībai neformālos mācību pasākumos. Būtu jāstiprina arī personāla mobilitāte izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā, ņemot vērā tās sviras efektu
  un īpašu uzmanību pievēršot pārkvalificēšanās un kvalifikācijas celšanas pasākumiem un darba tirgum vajadzīgo prasmju attīstīšanas veicināšanai
  . Saskaņā ar redzējumu par patiesu Eiropas izglītības telpu programmai vajadzētu arī sekmēt mobilitāti un apmaiņu, kā arī veicināt studentu dalību izglītības, kultūras
  un sporta
  pasākumos, atbalstot digitalizācijas

  digitalizējot
  procesus
  , lai tādējādi atvieglotu pieteikšanās procedūras un līdzdalību Programmā, kā arī izstrādājot paraugpraksē balstītas lietotājdraudzīgas tiešsaistes sistēmas un izveidojot jaunus instrumentu
  , piemēram, Eiropas studenta karti. Šī iniciatīva var būt svarīgs solis, lai mobilitāte visiem kļūtu par realitāti, vispirms ļaujot augstākās izglītības iestādēm nosūtīt studēt uz citām valstīm un uzņemtu

  uzņemt
  vairāk studentu apmaiņa

  apmaiņas studentu
  , vienlaikus uzlabojot studentu mobilitātes kvalitāti un arī veicinot studentu piekļuvi dažādiem pakalpojumiem (bibliotēka, transports, izmitināšana) pirms ierašanās iestādē ārzemēs. [Gr. 27]

| (20a) | Programmai būtu jānodrošina kvalitatīva mobilitātes pieredze, pamatojoties uz principiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumā par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta
   (16)

  , kurā skaidri noteikts, ka informācijas, sagatavošanas un atbalsta kvalitāte, pieredzes un kvalifikāciju atzīšana, kā arī iepriekš skaidri definēti mācību plāni un mācīšanās rezultāti ievērojami ietekmē mobilitātes nodrošinātos ieguvumus. Mobilitātes pasākumi būtu iepriekš pienācīgi jāsagatavo. Šādu sagatavošanu bieži vien var efektīvi veikt, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas. Attiecīgā gadījumā Programmā vajadzētu būt arī iespējai atbalstīt mobilitātes pasākumu sagatavošanas vizītes. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(20a)

Programmai būtu jānodrošina kvalitatīva mobilitātes pieredze, pamatojoties uz principiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumā par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta
   (16)

  , kurā skaidri noteikts, ka informācijas, sagatavošanas un atbalsta kvalitāte, pieredzes un kvalifikāciju atzīšana, kā arī iepriekš skaidri definēti mācību plāni un mācīšanās rezultāti ievērojami ietekmē mobilitātes nodrošinātos ieguvumus. Mobilitātes pasākumi būtu iepriekš pienācīgi jāsagatavo. Šādu sagatavošanu bieži vien var efektīvi veikt, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas. Attiecīgā gadījumā Programmā vajadzētu būt arī iespējai atbalstīt mobilitātes pasākumu sagatavošanas vizītes. [Gr. 28]

| (20b) | Programmai būtu jāatbalsta un jārosina skolotāju un citu izglītības darbinieku mobilitāte visos līmeņos, lai pilnveidotu darba praksi un sekmētu profesionālo izaugsmi. Ņemot vērā pirmsskolas un agrīnās izglītības būtisko nozīmi sociālās un ekonomiskās nevienlīdzības novēršanā, ir svarīgi, lai šajā līmenī strādājošie skolotāji un personāls varētu piedalīties Programmas atbalstītajā mācību mobilitātē. Attiecībā uz mācību darbu Programmai turklāt būtu jārosina politikas inovāciju izmēģināšana, tiecoties risināt dažus no kopējiem problēmjautājumiem, ar kuriem saskaras Savienības izglītības sistēmas, piemēram, jaunu talantu piesaistīšana visatstumtāko bērnu mācīšanai un skolotāju apmācības pilnveidošana, lai palīdzētu viņiem mācīt nelabvēlīgā situācijā esošus audzēkņus. Lai nodrošinātu skolotājiem un izglītības darbiniekiem maksimāli lielu ieguvumu no līdzdalības Programmā, būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu viņiem mobilitātei labvēlīgu vidi, proti, lai mobilitāte būtu daļa no viņu darba programmas un regulārās darba slodzes, lai viņiem būtu pieejamas pienācīgas apmācības iespējas un lai viņi saņemtu pienācīgu finansiālo atbalstu atbilstoši apstākļiem valstī un attiecīgā gadījumā reģionā, kurā notiek mobilitātes pasākums. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(20b)

Programmai būtu jāatbalsta un jārosina skolotāju un citu izglītības darbinieku mobilitāte visos līmeņos, lai pilnveidotu darba praksi un sekmētu profesionālo izaugsmi. Ņemot vērā pirmsskolas un agrīnās izglītības būtisko nozīmi sociālās un ekonomiskās nevienlīdzības novēršanā, ir svarīgi, lai šajā līmenī strādājošie skolotāji un personāls varētu piedalīties Programmas atbalstītajā mācību mobilitātē. Attiecībā uz mācību darbu Programmai turklāt būtu jārosina politikas inovāciju izmēģināšana, tiecoties risināt dažus no kopējiem problēmjautājumiem, ar kuriem saskaras Savienības izglītības sistēmas, piemēram, jaunu talantu piesaistīšana visatstumtāko bērnu mācīšanai un skolotāju apmācības pilnveidošana, lai palīdzētu viņiem mācīt nelabvēlīgā situācijā esošus audzēkņus. Lai nodrošinātu skolotājiem un izglītības darbiniekiem maksimāli lielu ieguvumu no līdzdalības Programmā, būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu viņiem mobilitātei labvēlīgu vidi, proti, lai mobilitāte būtu daļa no viņu darba programmas un regulārās darba slodzes, lai viņiem būtu pieejamas pienācīgas apmācības iespējas un lai viņi saņemtu pienācīgu finansiālo atbalstu atbilstoši apstākļiem valstī un attiecīgā gadījumā reģionā, kurā notiek mobilitātes pasākums. [Gr. 29]

| (20c) | Atzīstot profesionālās izglītības un apmācības būtisko nozīmi nodarbinātības izredžu uzlabošanā un sociālās iekļaušanas veicināšanā, Programmai būtu jāpalīdz stiprināt profesionālās izglītības un apmācības iekļaujošo raksturu, kvalitāti un atbilstību saskaņā ar Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai: kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai”
   (17)

  . Programmai būtu jāveicina ciešāka saikne starp profesionālās izglītības un apmācības īstenotājiem un darba devējiem gan privātajā, gan publiskajā sektorā. Tai arī būtu jāpalīdz pievērsties profesionālās izglītības un apmācības nozarei raksturīgiem jautājumiem, piemēram, valodu apmācībai, augstas kvalitātes mobilitātes partnerību un prasmju atzīšanas un sertifikācijas veicināšanai, kā arī jārosina profesionālās izglītības un apmācības īstenotāji pieteikties Profesionālās izglītības un apmācības mobilitātes hartai, raugoties uz to kā kvalitātes zīmi. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(20c)

Atzīstot profesionālās izglītības un apmācības būtisko nozīmi nodarbinātības izredžu uzlabošanā un sociālās iekļaušanas veicināšanā, Programmai būtu jāpalīdz stiprināt profesionālās izglītības un apmācības iekļaujošo raksturu, kvalitāti un atbilstību saskaņā ar Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai: kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai”
   (17)

  . Programmai būtu jāveicina ciešāka saikne starp profesionālās izglītības un apmācības īstenotājiem un darba devējiem gan privātajā, gan publiskajā sektorā. Tai arī būtu jāpalīdz pievērsties profesionālās izglītības un apmācības nozarei raksturīgiem jautājumiem, piemēram, valodu apmācībai, augstas kvalitātes mobilitātes partnerību un prasmju atzīšanas un sertifikācijas veicināšanai, kā arī jārosina profesionālās izglītības un apmācības īstenotāji pieteikties Profesionālās izglītības un apmācības mobilitātes hartai, raugoties uz to kā kvalitātes zīmi. [Gr. 30]

| (21) | Programmai būtu jāmudina jauniešus iesaistīties Eiropas demokrātiskajā dzīvē, tostarp atbalstot līdzdalības projektus jauniešiem, lai mudinātu jauniešus iesaistīties un mācīties piedalīties pilsoniskajā sabiedrībā, palielinot informētību par Eiropas kopīgajām vērtībām, tostarp pamattiesībām,
  Eiropas vēsturi, kultūru un pilsoniskumu,
  savedot kopā jauniešus un vietējā, valsts un Savienības līmeņa lēmumu pieņēmējus, kā arī veicinot integrācijas procesu Eiropā.
  Programmai būtu jāveicina izpratne par e-demokrātijas instrumentiem, tostarp Eiropas pilsoņu iniciatīvu. Turklāt tai būtu jāveicina starppaaudžu apmaiņas pasākumi ar jauniešu un gados vecāku cilvēku līdzdalību. Ņemot vērā, ka būtiska nozīme minēto mērķu sasniegšanā ir jaunatnes organizācijām un darbam ar jauniešiem, Programmai būtu jāatbalsta jaunatnes sektora attīstība Savienībā
  . [Gr. 31] |
| --- | --- |

(21)

Programmai būtu jāmudina jauniešus iesaistīties Eiropas demokrātiskajā dzīvē, tostarp atbalstot līdzdalības projektus jauniešiem, lai mudinātu jauniešus iesaistīties un mācīties piedalīties pilsoniskajā sabiedrībā, palielinot informētību par Eiropas kopīgajām vērtībām, tostarp pamattiesībām,
  Eiropas vēsturi, kultūru un pilsoniskumu,
  savedot kopā jauniešus un vietējā, valsts un Savienības līmeņa lēmumu pieņēmējus, kā arī veicinot integrācijas procesu Eiropā.
  Programmai būtu jāveicina izpratne par e-demokrātijas instrumentiem, tostarp Eiropas pilsoņu iniciatīvu. Turklāt tai būtu jāveicina starppaaudžu apmaiņas pasākumi ar jauniešu un gados vecāku cilvēku līdzdalību. Ņemot vērā, ka būtiska nozīme minēto mērķu sasniegšanā ir jaunatnes organizācijām un darbam ar jauniešiem, Programmai būtu jāatbalsta jaunatnes sektora attīstība Savienībā
  . [Gr. 31]

| (22) | Programmai vajadzētu piedāvāt jauniešiem vairāk iespēju iepazīt Eiropu, caur

  gūstot
  mācību pieredzi ārzemēs Astoņpadsmit gadus sasniegušajiem

  saskaņā ar jauno iniciatīvu “DiscoverEU”
  .
  Jauniešiem vecumā no 18 līdz 20 gadiem
  , jo īpaši tiem, kam

  jauniešiem, kuriem
  ir mazāk iespēju, būtu jādod iespēja pirmo reizi piedzīvot

  gūt
  īstermiņa individuālu vai grupas pieredzi, ceļojot visā Eiropā

  pa Eiropu
  neformālās izglītības darbības

  vai ikdienējās izglītības pasākuma
  ietvaros, kuras

  kura
  mērķis ir veicināt viņu

  jauniešu
  piederības sajūtu Eiropas Savienībai un iepazīt tās kultūras
  un valodu
  daudzveidību.
  Šai iniciatīvai vajadzētu ietvert stabilu un pārbaudāmu mācīšanās komponentu un nodrošināt pienācīgu pieredzes izplatīšanu un dalīšanos gūtajās atziņās, lai pastāvīgi vērtētu un uzlabotu šo iniciatīvu.
  Programmā būtu jānorāda struktūras, kas atbild par dalībnieku uzrunāšanu un atlasīšanu un atbalsta pasākumiem, kas veicina,
  pienācīgi raugoties uz ģeogrāfisko līdzsvaru, un jāatbalsta pasākumi gūtās
  pieredzes mācību dimensiju

  dimensijas veicināšanai
  .
  Attiecīgā gadījumā šīm struktūras būtu jāiesaista apmācības un atbalsta nodrošināšanā pirms un pēc mobilitātes, tostarp attiecībā uz valodiskām un starpkultūru prasmēm. Iniciatīvai “DiscoverEU” būtu jāveido saiknes ar Eiropas kultūras galvaspilsētām, Eiropas jaunatnes galvaspilsētām, Eiropas brīvprātīgo darba galvaspilsētām un Eiropas zaļajām galvaspilsētām
  . [Gr. 32] |
| --- | --- |

(22)

Programmai vajadzētu piedāvāt jauniešiem vairāk iespēju iepazīt Eiropu, caur

  gūstot
  mācību pieredzi ārzemēs Astoņpadsmit gadus sasniegušajiem

  saskaņā ar jauno iniciatīvu “DiscoverEU”
  .
  Jauniešiem vecumā no 18 līdz 20 gadiem
  , jo īpaši tiem, kam

  jauniešiem, kuriem
  ir mazāk iespēju, būtu jādod iespēja pirmo reizi piedzīvot

  gūt
  īstermiņa individuālu vai grupas pieredzi, ceļojot visā Eiropā

  pa Eiropu
  neformālās izglītības darbības

  vai ikdienējās izglītības pasākuma
  ietvaros, kuras

  kura
  mērķis ir veicināt viņu

  jauniešu
  piederības sajūtu Eiropas Savienībai un iepazīt tās kultūras
  un valodu
  daudzveidību.
  Šai iniciatīvai vajadzētu ietvert stabilu un pārbaudāmu mācīšanās komponentu un nodrošināt pienācīgu pieredzes izplatīšanu un dalīšanos gūtajās atziņās, lai pastāvīgi vērtētu un uzlabotu šo iniciatīvu.
  Programmā būtu jānorāda struktūras, kas atbild par dalībnieku uzrunāšanu un atlasīšanu un atbalsta pasākumiem, kas veicina,
  pienācīgi raugoties uz ģeogrāfisko līdzsvaru, un jāatbalsta pasākumi gūtās
  pieredzes mācību dimensiju

  dimensijas veicināšanai
  .
  Attiecīgā gadījumā šīm struktūras būtu jāiesaista apmācības un atbalsta nodrošināšanā pirms un pēc mobilitātes, tostarp attiecībā uz valodiskām un starpkultūru prasmēm. Iniciatīvai “DiscoverEU” būtu jāveido saiknes ar Eiropas kultūras galvaspilsētām, Eiropas jaunatnes galvaspilsētām, Eiropas brīvprātīgo darba galvaspilsētām un Eiropas zaļajām galvaspilsētām
  . [Gr. 32]

| (23) | Valodu apguve veicina savstarpēju sapratni un mobilitāti Savienībā un ārpus tās robežām. Vienlaikus valodu prasmēm ir būtiska nozīme dzīvē un darbā. Tādēļ
  Programmai vajadzētu arī veicināt valodu apguvi, jo īpaši

  gan klātienes valodu kursos
  ,
  gan paplašināti
  izmantojot paplašinātu

  piekļūstamus
  tiešsaistes rīku lietošanu

  rīkus
  , jo e-mācības sniedz

  var sniegt
  papildu priekšrocības valodu apguvei ir labākas piekļuves un elastīguma ziņā.
  Nodrošinot valodu apguves atbalstu Programmas ietvaros, būtu jāpievērš uzmanība lietotāju vajadzībām, koncentrējoties uz uzņemošajā valstī lietotajām valodām un pierobežas reģionos — kaimiņvalstu valodām. Valodu apguves atbalstam vajadzētu attiekties arī uz valstu zīmju valodu apguvi. “Erasmus+” tiešsaistes valodas atbalsta instruments būtu jāpielāgo Programmas dalībnieku konkrētajām vajadzībām, un tam vajadzētu būt pieejamam ikvienai personai. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(23)

Valodu apguve veicina savstarpēju sapratni un mobilitāti Savienībā un ārpus tās robežām. Vienlaikus valodu prasmēm ir būtiska nozīme dzīvē un darbā. Tādēļ
  Programmai vajadzētu arī veicināt valodu apguvi, jo īpaši

  gan klātienes valodu kursos
  ,
  gan paplašināti
  izmantojot paplašinātu

  piekļūstamus
  tiešsaistes rīku lietošanu

  rīkus
  , jo e-mācības sniedz

  var sniegt
  papildu priekšrocības valodu apguvei ir labākas piekļuves un elastīguma ziņā.
  Nodrošinot valodu apguves atbalstu Programmas ietvaros, būtu jāpievērš uzmanība lietotāju vajadzībām, koncentrējoties uz uzņemošajā valstī lietotajām valodām un pierobežas reģionos — kaimiņvalstu valodām. Valodu apguves atbalstam vajadzētu attiekties arī uz valstu zīmju valodu apguvi. “Erasmus+” tiešsaistes valodas atbalsta instruments būtu jāpielāgo Programmas dalībnieku konkrētajām vajadzībām, un tam vajadzētu būt pieejamam ikvienai personai. [Gr. 33]

| (23a) | Programmai būt jāizmanto valodu tehnoloģijas, piemēram, automātiskās tulkošanas tehnoloģijas, lai veicinātu apmaiņu starp iestādēm un uzlabotu starpkultūru dialogu. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(23a)

Programmai būt jāizmanto valodu tehnoloģijas, piemēram, automātiskās tulkošanas tehnoloģijas, lai veicinātu apmaiņu starp iestādēm un uzlabotu starpkultūru dialogu. [Gr. 34]

| (24) | Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas uzlabo sadarbību starp iestādēm un organizācijām, kas

  kuras
  darbojas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā, atzīstot to būtisko nozīmi cilvēku nodrošināšanā ar zināšanām, prasmēm un kompetencēm, kas nepieciešamas mainīgajā pasaulē, kā arī, lai pienācīgi izpildītu

  pienācīgā
  inovācijas, radošuma un uzņēmējdarbības potenciālu

  potenciāla īstenošanā
  , jo īpaši digitālajā ekonomikā.
  Šajā nolūkā būtu jānodrošina visu attiecīgo ieinteresēto personu efektīva sadarbība visos Programmas īstenošanas līmeņos. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(24)

Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas uzlabo sadarbību starp iestādēm un organizācijām, kas

  kuras
  darbojas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā, atzīstot to būtisko nozīmi cilvēku nodrošināšanā ar zināšanām, prasmēm un kompetencēm, kas nepieciešamas mainīgajā pasaulē, kā arī, lai pienācīgi izpildītu

  pienācīgā
  inovācijas, radošuma un uzņēmējdarbības potenciālu

  potenciāla īstenošanā
  , jo īpaši digitālajā ekonomikā.
  Šajā nolūkā būtu jānodrošina visu attiecīgo ieinteresēto personu efektīva sadarbība visos Programmas īstenošanas līmeņos. [Gr. 35]

| (25) | 2017. gada 14. decembra secinājumos Eiropadome aicināja dalībvalstis, Padomi un Komisiju turpināt virzīt vairākas iniciatīvas, lai paceltu Eiropas sadarbību izglītībā un apmācībā jaunā līmenī, tostarp veicinot “Eiropas universitāšu” parādīšanos līdz 2024. gadam, kas sastāv no augšupējiem universitāšu tīkliem visā Savienībā. Programmai būtu jāatbalsta šīs

  šie
  Eiropas universitātes

  universitāšu tīkli, kuriem vajadzētu būt vērstiem uz izcilību, Savienības augstākās izglītības iestāžu pievilcīguma vairošanu un sadarbības uzlabošanu starp pētniecību, inovāciju un izglītību
  .
  Jēdziens “izcilība” ir jāsaprot plašā nozīmē, piemēram, arī saistībā ar spēju veicināt iekļaušanu. Sniedzot Programmas atbalstu, būtu jātiecas panākt, lai “Eiropas universitātēm” būtu plašs ģeogrāfiskais pārklājums
  . [Gr. 36] |
| --- | --- |

(25)

2017. gada 14. decembra secinājumos Eiropadome aicināja dalībvalstis, Padomi un Komisiju turpināt virzīt vairākas iniciatīvas, lai paceltu Eiropas sadarbību izglītībā un apmācībā jaunā līmenī, tostarp veicinot “Eiropas universitāšu” parādīšanos līdz 2024. gadam, kas sastāv no augšupējiem universitāšu tīkliem visā Savienībā. Programmai būtu jāatbalsta šīs

  šie
  Eiropas universitātes

  universitāšu tīkli, kuriem vajadzētu būt vērstiem uz izcilību, Savienības augstākās izglītības iestāžu pievilcīguma vairošanu un sadarbības uzlabošanu starp pētniecību, inovāciju un izglītību
  .
  Jēdziens “izcilība” ir jāsaprot plašā nozīmē, piemēram, arī saistībā ar spēju veicināt iekļaušanu. Sniedzot Programmas atbalstu, būtu jātiecas panākt, lai “Eiropas universitātēm” būtu plašs ģeogrāfiskais pārklājums
  . [Gr. 36]

| (26) | 2010. gada Briges paziņojumā tika pausts aicinājums atbalstīt profesionālo izcilību gudrai un ilgtspējīgai izaugsmei. 2017. gada paziņojumā par inovācijas stiprināšanu Eiropas reģionos norādīta saikne starp profesionālo izglītību un apmācību un inovācijas sistēmām, kā daļa no pārdomātas specializācijas stratēģijas reģionālā līmenī. Programmai būtu jānodrošina līdzekļi, lai reaģētu uz šiem aicinājumiem un atbalstītu

  jāatbalsta transnacionālu platformu veidošana, kurās darbotos
  profesionālās izcilības centru transnacionālās platformas, kas cieši integrēti
  vietēja un reģionāla mēroga
  izaugsmes, inovācijas un konkurētspējas vietējās un reģionālās,
  ilgtspējīgas attīstības
  un
  sociālās iekļautības
  stratēģijās. Šiem izcilības centriem būtu jādarbojas kā kvalitatīvu profesionālo prasmju dzinuļiem saistībā ar nozaru problēmām, vienlaikus atbalstot vispārējās strukturālās izmaiņas un sociālekonomisko politiku Savienībā. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(26)

2010. gada Briges paziņojumā tika pausts aicinājums atbalstīt profesionālo izcilību gudrai un ilgtspējīgai izaugsmei. 2017. gada paziņojumā par inovācijas stiprināšanu Eiropas reģionos norādīta saikne starp profesionālo izglītību un apmācību un inovācijas sistēmām, kā daļa no pārdomātas specializācijas stratēģijas reģionālā līmenī. Programmai būtu jānodrošina līdzekļi, lai reaģētu uz šiem aicinājumiem un atbalstītu

  jāatbalsta transnacionālu platformu veidošana, kurās darbotos
  profesionālās izcilības centru transnacionālās platformas, kas cieši integrēti
  vietēja un reģionāla mēroga
  izaugsmes, inovācijas un konkurētspējas vietējās un reģionālās,
  ilgtspējīgas attīstības
  un
  sociālās iekļautības
  stratēģijās. Šiem izcilības centriem būtu jādarbojas kā kvalitatīvu profesionālo prasmju dzinuļiem saistībā ar nozaru problēmām, vienlaikus atbalstot vispārējās strukturālās izmaiņas un sociālekonomisko politiku Savienībā. [Gr. 37]

| (27) | Lai palielinātu virtuālo sadarbību, programmai būtu jāatbalsta sistemātiskāka tādu
  jau pastāvošu
  tiešsaistes platformu izmantošana kā e-mērķsadarbība

  eTwinning
  , School Education Gateway, Eiropas Pieaugušo izglītības e-platforma Eiropā, Eiropas Jaunatnes portāls un tiešsaistes platforma augstākajai izglītībai.
  Attiecīgā gadījumā Programmai arī būtu jāveicina jaunu tiešsaistes platformu izstrāde, lai stiprinātu un modernizētu izglītības, apmācības, sporta un jaunatnes politikas īstenošanu Eiropas līmenī. Šādām platformām vajadzētu būt lietotājdraudzīgām un piekļūstamām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 nozīmē
   (18)
  . [Gr. 38] |
| --- | --- |

(27)

Lai palielinātu virtuālo sadarbību, programmai būtu jāatbalsta sistemātiskāka tādu
  jau pastāvošu
  tiešsaistes platformu izmantošana kā e-mērķsadarbība

  eTwinning
  , School Education Gateway, Eiropas Pieaugušo izglītības e-platforma Eiropā, Eiropas Jaunatnes portāls un tiešsaistes platforma augstākajai izglītībai.
  Attiecīgā gadījumā Programmai arī būtu jāveicina jaunu tiešsaistes platformu izstrāde, lai stiprinātu un modernizētu izglītības, apmācības, sporta un jaunatnes politikas īstenošanu Eiropas līmenī. Šādām platformām vajadzētu būt lietotājdraudzīgām un piekļūstamām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 nozīmē
   (18)
  . [Gr. 38]

| (28) | Programmai būtu jāveicina pārredzamība un
  automātiska savstarpēja
  prasmju un,
  kompetenču,
  kvalifikāciju
  un diplomu
  atzīšana, kā arī kredītpunktu vai
  citu
  mācību rezultātu vienību

  apliecinājumu
  pārnešana, lai veicinātu kvalitātes nodrošināšanu un atbalstītu neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu, prasmju pārvaldību un orientāciju. Šajā sakarā Programmā vajadzētu paredzēt atbalstu arī
  valstu un Savienības līmeņa
  kontaktpunktiem un sadarbības tīkliem valsts un Savienības mērogā, kas veicinātu,
  kas sniegtu informāciju un palīdzību potenciālajiem dalībniekiem, tādējādi veicinot
  Eiropas mēroga apmaiņas, kā arī izstrādājot elastīgas mācību metodes

  elastīgus mācīšanās ceļus
  starp dažādām izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomām un formālā un neformālā vidē. [Gr. 39] |
| --- | --- |

(28)

Programmai būtu jāveicina pārredzamība un
  automātiska savstarpēja
  prasmju un,
  kompetenču,
  kvalifikāciju
  un diplomu
  atzīšana, kā arī kredītpunktu vai
  citu
  mācību rezultātu vienību

  apliecinājumu
  pārnešana, lai veicinātu kvalitātes nodrošināšanu un atbalstītu neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu, prasmju pārvaldību un orientāciju. Šajā sakarā Programmā vajadzētu paredzēt atbalstu arī
  valstu un Savienības līmeņa
  kontaktpunktiem un sadarbības tīkliem valsts un Savienības mērogā, kas veicinātu,
  kas sniegtu informāciju un palīdzību potenciālajiem dalībniekiem, tādējādi veicinot
  Eiropas mēroga apmaiņas, kā arī izstrādājot elastīgas mācību metodes

  elastīgus mācīšanās ceļus
  starp dažādām izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomām un formālā un neformālā vidē. [Gr. 39]

| (29) | Programmai vajadzētu izmantot bijušo “Erasmus +” dalībnieku potenciālu un atbalstīt darbības, jo īpaši par absolventu tīklus, vēstniekus un Europeers, mudinot viņus darboties kā Programmas izplatītājiem. |
| --- | --- |

(29)

Programmai vajadzētu izmantot bijušo “Erasmus +” dalībnieku potenciālu un atbalstīt darbības, jo īpaši par absolventu tīklus, vēstniekus un Europeers, mudinot viņus darboties kā Programmas izplatītājiem.

| (29a) | Programmai būtu jāpievērš īpaša uzmanība ārzemēs pavadīto izglītības un apmācības periodu, tostarp vidusskolas izglītības, validēšanai un atzīšanai. Šajā sakarībā dotāciju piešķiršana būtu jāsaista ar kvalitātes novērtēšanas procedūrām, mācīšanās rezultātu aprakstu un Padomes 2018. gada 15. marta Ieteikuma par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībaiOV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.

   (19)

  , Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikuma par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu
   (20)

  un tādu Eiropas rīku pilnīgu piemērošanu, kuri palīdz atzīt ārvalstīs apgūto un nodrošina kvalitatīvas mācības, piemēram, Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra (EQF), Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrs (EQAR), Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECVET) un Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībai (EQAVET). [Gr. 40] |
| --- | --- |

(29a)

Programmai būtu jāpievērš īpaša uzmanība ārzemēs pavadīto izglītības un apmācības periodu, tostarp vidusskolas izglītības, validēšanai un atzīšanai. Šajā sakarībā dotāciju piešķiršana būtu jāsaista ar kvalitātes novērtēšanas procedūrām, mācīšanās rezultātu aprakstu un Padomes 2018. gada 15. marta Ieteikuma par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībaiOV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.

   (19)

  , Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikuma par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu
   (20)

  un tādu Eiropas rīku pilnīgu piemērošanu, kuri palīdz atzīt ārvalstīs apgūto un nodrošina kvalitatīvas mācības, piemēram, Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra (EQF), Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrs (EQAR), Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECVET) un Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībai (EQAVET). [Gr. 40]

| (30) | Tā kā, lai nodrošinātu sadarbību ar citiem Savienības instrumentiem un
  atbalstu
  citām Savienības politikas jomām, būtu jāpiedāvā mobilitātes iespējas cilvēkiem dažādās darbības nozarēs, piemēram, publiskajā
  un privātajā
  sektorā, lauksaimniecībā un uzņēmējdarbībā, lai gūtu

  viņi varētu gūt apmācības, stažēšanās vai
  mācīšanās pieredzi ārzemēs, ļaujot tiem

  kas ļautu
  jebkurā viņu dzīves posmā,
  augt un
  attīstīties ne tikai profesionāli, bet arī


  gan

  personīgi, jo īpaši izstrādājot savas Eiropas identitātes apziņu un izpratni par Eiropas kultūras daudzveidību
  , un profesionāli, jo īpaši apgūstot darba tirgum nozīmīgas prasmes
  . Programmai vajadzētu būt Savienības starptautiskās mobilitātes shēmu sākumpunktam ar izteiktu mācību dimensiju, vienkāršojot šādu shēmu piedāvājumu
  atbalsta
  saņēmējiem
  un dalībniekiem
  , kas piedalās šajās darbībās. Būtu jāveicina “Erasmus+” projektu paplašināšana; būtu jāīsteno īpaši pasākumi, lai palīdzētu “Erasmus+” projektu virzītājiem pieteikties dotācijām vai veidot sinerģiju, izmantojot atbalstu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un programmām, kas saistītas ar migrāciju, drošību, tiesiskumu un pilsonību, veselību
  , plašsaziņas līdzekļiem
  un kultūru
  , kā arī Eiropas solidaritātes korpusa atbalstu
  . [Gr. 41] |
| --- | --- |

(30)

Tā kā, lai nodrošinātu sadarbību ar citiem Savienības instrumentiem un
  atbalstu
  citām Savienības politikas jomām, būtu jāpiedāvā mobilitātes iespējas cilvēkiem dažādās darbības nozarēs, piemēram, publiskajā
  un privātajā
  sektorā, lauksaimniecībā un uzņēmējdarbībā, lai gūtu

  viņi varētu gūt apmācības, stažēšanās vai
  mācīšanās pieredzi ārzemēs, ļaujot tiem

  kas ļautu
  jebkurā viņu dzīves posmā,
  augt un
  attīstīties ne tikai profesionāli, bet arī


  gan

  personīgi, jo īpaši izstrādājot savas Eiropas identitātes apziņu un izpratni par Eiropas kultūras daudzveidību
  , un profesionāli, jo īpaši apgūstot darba tirgum nozīmīgas prasmes
  . Programmai vajadzētu būt Savienības starptautiskās mobilitātes shēmu sākumpunktam ar izteiktu mācību dimensiju, vienkāršojot šādu shēmu piedāvājumu
  atbalsta
  saņēmējiem
  un dalībniekiem
  , kas piedalās šajās darbībās. Būtu jāveicina “Erasmus+” projektu paplašināšana; būtu jāīsteno īpaši pasākumi, lai palīdzētu “Erasmus+” projektu virzītājiem pieteikties dotācijām vai veidot sinerģiju, izmantojot atbalstu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un programmām, kas saistītas ar migrāciju, drošību, tiesiskumu un pilsonību, veselību
  , plašsaziņas līdzekļiem
  un kultūru
  , kā arī Eiropas solidaritātes korpusa atbalstu
  . [Gr. 41]

| (31) | Ir svarīgi stimulēt mācīšanu, mācīšanos un pētniecību par Eiropas integrācijas jautājumos

  jautājumiem un Savienības nākotnes izaicinājumiem un iespējām
  , kā arī veicināt debates par šiem jautājumiem, atbalstot Jean Monnet vārdā nosauktos pasākumus augstākās izglītības jomā, kā arī citās

  visās
  izglītības un apmācības jomās. Laikā, kad tiek pārbaudītas

  Ņemot vērā izaicinājumus, kas skar
  kopīgās vērtības, uz kurām Savienība ir dibināta un kuras veido daļu no mūsu

  kopējās
  Eiropas identitāte

  identitātes
  , un kad

  apsverot to, ka ir
  vērojams zems pilsoņu iesaistes līmenis, ir īpaši svarīgi veicināt Eiropas identitātes

  piederības
  izjūtu
  Eiropai
  un
  stiprināt
  apņemšanos
  iesaistīties
  . Programmai būtu jāturpina veicināt izcilības attīstība

  attīstību
  Eiropas integrācijas studijās
  un vienlaikus jāveicina plašākas mācību procesā iesaistītās kopienas un visas sabiedrības pievēršanās Eiropas integrācijas jautājumiem
  . [Gr. 42] |
| --- | --- |

(31)

Ir svarīgi stimulēt mācīšanu, mācīšanos un pētniecību par Eiropas integrācijas jautājumos

  jautājumiem un Savienības nākotnes izaicinājumiem un iespējām
  , kā arī veicināt debates par šiem jautājumiem, atbalstot Jean Monnet vārdā nosauktos pasākumus augstākās izglītības jomā, kā arī citās

  visās
  izglītības un apmācības jomās. Laikā, kad tiek pārbaudītas

  Ņemot vērā izaicinājumus, kas skar
  kopīgās vērtības, uz kurām Savienība ir dibināta un kuras veido daļu no mūsu

  kopējās
  Eiropas identitāte

  identitātes
  , un kad

  apsverot to, ka ir
  vērojams zems pilsoņu iesaistes līmenis, ir īpaši svarīgi veicināt Eiropas identitātes

  piederības
  izjūtu
  Eiropai
  un
  stiprināt
  apņemšanos
  iesaistīties
  . Programmai būtu jāturpina veicināt izcilības attīstība

  attīstību
  Eiropas integrācijas studijās
  un vienlaikus jāveicina plašākas mācību procesā iesaistītās kopienas un visas sabiedrības pievēršanās Eiropas integrācijas jautājumiem
  . [Gr. 42]

| (32) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt

  Programmai vajadzētu būt saskaņotai ar Parīzes nolīguma galveno mērķi — stiprināt globālo reakciju uz
  klimata pārmaiņas

  pārmaiņām
  , saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma sniegs ieguldījumu klimata politikas jomas rīcības integrēšanā

  palīdzēs integrēt
  Savienības politikā, un vispārējā mērķa sasniegšanā, lai

  rīcību klimata jomā un ilgtspējīgas attīstības dimensiju un 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas darbības laikā sasniegt vispārēju mērķi, proti, atvēlēt
  25 % no Savienības budžeta izdevumiem tiktu ieguldīti klimata mērķu sasniegšanā.
  klimata mērķu atbalstam, un pēc iespējas ātrāk, vēlākais, 2027. gadā, ieviest mērķi šim nolūkam gadā veltīt 30 % no izdevumiem
  Programmas sagatavošanas un īstenošanas gaitā tiks noteiktas attiecīgās darbības un pārskatītas saistībā ar attiecīgo novērtēšanu un pārskatīšanas procesu. [Gr. 43] |
| --- | --- |

(32)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt

  Programmai vajadzētu būt saskaņotai ar Parīzes nolīguma galveno mērķi — stiprināt globālo reakciju uz
  klimata pārmaiņas

  pārmaiņām
  , saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma sniegs ieguldījumu klimata politikas jomas rīcības integrēšanā

  palīdzēs integrēt
  Savienības politikā, un vispārējā mērķa sasniegšanā, lai

  rīcību klimata jomā un ilgtspējīgas attīstības dimensiju un 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas darbības laikā sasniegt vispārēju mērķi, proti, atvēlēt
  25 % no Savienības budžeta izdevumiem tiktu ieguldīti klimata mērķu sasniegšanā.
  klimata mērķu atbalstam, un pēc iespējas ātrāk, vēlākais, 2027. gadā, ieviest mērķi šim nolūkam gadā veltīt 30 % no izdevumiem
  Programmas sagatavošanas un īstenošanas gaitā tiks noteiktas attiecīgās darbības un pārskatītas saistībā ar attiecīgo novērtēšanu un pārskatīšanas procesu. [Gr. 43]

| (32a) | Ņemot vērā Savienības lomu globālā mērogā un saskaņā ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un dalībvalstu saistībām, ko tās uzņēmās Rio+ 20 konferencē, Programmai vajadzētu integrēt iekļaujošu, taisnīgu un kvalitatīvu izglītību un mūžizglītību, tostarp atzīstot izglītības būtisko nozīmi nabadzības apkarošanā. Programmai arī būtu jānodrošina ieguldījums Ilgtspējīgas attīstības programmā, atbalstot centienus attīstīt ilgtspējīgai attīstībai nepieciešamās prasmes un ar formālās, neformālās un ikdienējās izglītības palīdzību izglītot sabiedrību par ilgtspēju, vides aizsardzību un klimata pārmaiņām. [Gr. 44] |
| --- | --- |

(32a)

Ņemot vērā Savienības lomu globālā mērogā un saskaņā ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un dalībvalstu saistībām, ko tās uzņēmās Rio+ 20 konferencē, Programmai vajadzētu integrēt iekļaujošu, taisnīgu un kvalitatīvu izglītību un mūžizglītību, tostarp atzīstot izglītības būtisko nozīmi nabadzības apkarošanā. Programmai arī būtu jānodrošina ieguldījums Ilgtspējīgas attīstības programmā, atbalstot centienus attīstīt ilgtspējīgai attīstībai nepieciešamās prasmes un ar formālās, neformālās un ikdienējās izglītības palīdzību izglītot sabiedrību par ilgtspēju, vides aizsardzību un klimata pārmaiņām. [Gr. 44]

| (33) | Ar šo regulu nosaka finansējumu
  visam Programmas laikposmam
  ,
  un tas
  veidos Eiropas Parlamenta un Padomes galveno atsauces summu ikgadējās budžeta procedūras laikā [atbilstoši atjaunināt atsauci Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (21) 17. punkta] nozīmē.
  Būtu jānodrošina, lai no 2021. gada Programmas ikgadējais budžets tiktu ievērojami palielināts salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas pēdējo gadu, un pēc tam lineāri un pakāpeniski jāpalielina ikgadējie piešķīrumi. Šāds budžeta profils palīdzētu nodrošināt plašāku piekļuvi jau pašā 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas darbības perioda sākumā un novērst nesamērīgu pieaugumu perioda pēdējos gados, kad to varētu būt sarežģīti apgūt
  . [Gr. 45] |
| --- | --- |

(33)

Ar šo regulu nosaka finansējumu
  visam Programmas laikposmam
  ,
  un tas
  veidos Eiropas Parlamenta un Padomes galveno atsauces summu ikgadējās budžeta procedūras laikā [atbilstoši atjaunināt atsauci Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (21) 17. punkta] nozīmē.
  Būtu jānodrošina, lai no 2021. gada Programmas ikgadējais budžets tiktu ievērojami palielināts salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas pēdējo gadu, un pēc tam lineāri un pakāpeniski jāpalielina ikgadējie piešķīrumi. Šāds budžeta profils palīdzētu nodrošināt plašāku piekļuvi jau pašā 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas darbības perioda sākumā un novērst nesamērīgu pieaugumu perioda pēdējos gados, kad to varētu būt sarežģīti apgūt
  . [Gr. 45]

| (34) | Bāzes finansējums

  finansējuma ietvaros izglītības un apmācības jomā īstenojamām
  darbībām, ko pārvalda valstu aģentūras izglītības un apmācības jomā

  , būtu jādefinē
  minimālo piešķīrumu sadalījums pa nozarēm (augstākās izglītības, skolas izglītības, profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības jomā) būtu jādefinē, lai nodrošinātu

  tā nodrošinot apropriāciju
  kritisko masu, lai sasniegtu paredzēto apropriāciju iznākumu un rezultātus katrā no šīm nozarēm.
  Precīzais budžeta sadalījums pa darbībām un iniciatīvām būtu jānosaka darba programmā. [Gr. 46] |
| --- | --- |

(34)

Bāzes finansējums

  finansējuma ietvaros izglītības un apmācības jomā īstenojamām
  darbībām, ko pārvalda valstu aģentūras izglītības un apmācības jomā

  , būtu jādefinē
  minimālo piešķīrumu sadalījums pa nozarēm (augstākās izglītības, skolas izglītības, profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības jomā) būtu jādefinē, lai nodrošinātu

  tā nodrošinot apropriāciju
  kritisko masu, lai sasniegtu paredzēto apropriāciju iznākumu un rezultātus katrā no šīm nozarēm.
  Precīzais budžeta sadalījums pa darbībām un iniciatīvām būtu jānosaka darba programmā. [Gr. 46]

| (35) | Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”) (22). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu un netiešu izpildi. |
| --- | --- |

(35)

Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”) (22). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu un netiešu izpildi.

| (36) | Saskaņā ar šo regulu finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā pārbaužu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Šajā sakarā būtu nepieciešams apsvērt izmantot vienreizējus maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas [125. panta 1. punktā].
  Īstenojot Programmu, būtu jāievēro Finanšu regulā noteiktie pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principi
  . [Gr. 47] |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar šo regulu finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā pārbaužu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Šajā sakarā būtu nepieciešams apsvērt izmantot vienreizējus maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas [125. panta 1. punktā].
  Īstenojot Programmu, būtu jāievēro Finanšu regulā noteiktie pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principi
  . [Gr. 47]

| (37) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībnieces, var piedalīties programmā saistībā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu, kurā ir paredzēta Savienības programmu īstenošana ar lēmumu, kurš

  kas
  pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Ar šo regulu būtu jāpiešķir vajadzīgās tiesības un piekļuve atbildīgajam ierēdnim

  atbildīgajai pilnvarojošai amatpersonai
  , Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī Eiropas Revīzijas palātai, lai
  tie
  visaptveroši īstenotu savu kompetenci. Trešo valstu pilna līdzdalība

  pilnīgai līdzdalībai
  Programmā būtu atkarīga

  vajadzētu būt atkarīgai
  no nosacījumiem, kas paredzēti īpašos nolīgumos, kas

  kuri
  attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Pilnīga iesaistīšanās

  līdzdalība
  turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un pārvaldīt dažas Programmas darbības decentralizētā līmenī. Privātpersonām un organizācijām no
  Programmas neasociētām
  trešām valstīm, kas nepiedalās programmā, vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās no Programmas darbībām

  darbībās
  , kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija. Īstenojot šo Programmu, var

  varētu
  ņemt vērā īpašu kārtību attiecībā uz personām un struktūrām no Eiropas mikrovalstīm. [Gr. 48] |
| --- | --- |

(37)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībnieces, var piedalīties programmā saistībā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu, kurā ir paredzēta Savienības programmu īstenošana ar lēmumu, kurš

  kas
  pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Ar šo regulu būtu jāpiešķir vajadzīgās tiesības un piekļuve atbildīgajam ierēdnim

  atbildīgajai pilnvarojošai amatpersonai
  , Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī Eiropas Revīzijas palātai, lai
  tie
  visaptveroši īstenotu savu kompetenci. Trešo valstu pilna līdzdalība

  pilnīgai līdzdalībai
  Programmā būtu atkarīga

  vajadzētu būt atkarīgai
  no nosacījumiem, kas paredzēti īpašos nolīgumos, kas

  kuri
  attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Pilnīga iesaistīšanās

  līdzdalība
  turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un pārvaldīt dažas Programmas darbības decentralizētā līmenī. Privātpersonām un organizācijām no
  Programmas neasociētām
  trešām valstīm, kas nepiedalās programmā, vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās no Programmas darbībām

  darbībās
  , kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija. Īstenojot šo Programmu, var

  varētu
  ņemt vērā īpašu kārtību attiecībā uz personām un struktūrām no Eiropas mikrovalstīm. [Gr. 48]

| (38) | Saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantu un
  Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (23)

  (“Paziņojums par stratēģisko partnerību”)
  , Programmā būtu jāņem vērā īpašā situācija šajos reģionos. Tiks veikti pasākumi, lai palielinātu tālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Būtu jāveicina mobilitāte, apmaiņa un sadarbība starp cilvēkiem un organizācijām no šiem reģioniem un trešām valstīm, jo īpaši kaimiņvalstīm. Šādi pasākumi tiks uzraudzīti un regulāri vērtēti. [Gr. 49] |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantu un
  Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (23)

  (“Paziņojums par stratēģisko partnerību”)
  , Programmā būtu jāņem vērā īpašā situācija šajos reģionos. Tiks veikti pasākumi, lai palielinātu tālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Būtu jāveicina mobilitāte, apmaiņa un sadarbība starp cilvēkiem un organizācijām no šiem reģioniem un trešām valstīm, jo īpaši kaimiņvalstīm. Šādi pasākumi tiks uzraudzīti un regulāri vērtēti. [Gr. 49]

| (38a) | Paziņojumā par stratēģisko partnerību Komisija atzina, ka tālākajiem reģioniem ļoti nāktu par labu lielāka izglītojamo un personāla mobilitāte izglītībā un apmācībā, jo īpaši programmas “Erasmus+” ietvaros, un apņēmās turpināt pielāgot finansiālo atbalstu dalībniekiem, kas ierodas no tālākajiem reģioniem un dodas uz tiem, programmā “Erasmus+” saglabājot īpašus finansēšanas noteikumus šiem reģioniem, izskatīt iespējas paplašināt “Erasmus+” reģionālo sadarbību, lai vēl vairāk stimulētu mobilitāti starp tālākajiem reģioniem un trešām kaimiņvalstīm, un kā papildinājumu programmai “Erasmus+” izmantot Eiropas Sociālo fondu+. [Gr. 50] |
| --- | --- |

(38a)

Paziņojumā par stratēģisko partnerību Komisija atzina, ka tālākajiem reģioniem ļoti nāktu par labu lielāka izglītojamo un personāla mobilitāte izglītībā un apmācībā, jo īpaši programmas “Erasmus+” ietvaros, un apņēmās turpināt pielāgot finansiālo atbalstu dalībniekiem, kas ierodas no tālākajiem reģioniem un dodas uz tiem, programmā “Erasmus+” saglabājot īpašus finansēšanas noteikumus šiem reģioniem, izskatīt iespējas paplašināt “Erasmus+” reģionālo sadarbību, lai vēl vairāk stimulētu mobilitāti starp tālākajiem reģioniem un trešām kaimiņvalstīm, un kā papildinājumu programmai “Erasmus+” izmantot Eiropas Sociālo fondu+. [Gr. 50]

| (39) | Saskaņā ar [attsauce attiecīgi jāatajaunina atbikstoši jaunajam lēmuma par AZT Padomes Lēmuma 2013/755/EK (24) 94. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm vai teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. Ierobežojumi, ko rada nošķirtība no šīm valstīm vai teritorijām, būtu jāņem vērā, īstenojot šo Programmu, un to dalība Programmā jāuzrauga un regulāri jāvērtē. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar [attsauce attiecīgi jāatajaunina atbikstoši jaunajam lēmuma par AZT Padomes Lēmuma 2013/755/EK (24) 94. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm vai teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. Ierobežojumi, ko rada nošķirtība no šīm valstīm vai teritorijām, būtu jāņem vērā, īstenojot šo Programmu, un to dalība Programmā jāuzrauga un regulāri jāvērtē.

| (40) | Programmā būtu jāsaglabā tās mērķu un prioritāšu nepārtrauktība. Tomēr, ņemot vērā, ka Programma tiks īstenota septiņu gadu periodā, ir jāparedz zināma elastība, lai to varētu pielāgot mainīgiem apstākļiem un politiskajām prioritātēm izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā. Tāpēc šajā regulā nav sīki izklāstīts, kā izstrādājamas konkrētas iniciatīvas, un tā neskar visas politiskās prioritātes un attiecīgās budžeta prioritātes nākamajiem septiņiem gadiem. Sekundārās politikas izvēles un prioritātes, tostarp sīki izstrādāti konkrētu jauno iniciatīvu aspekti, būtu jānosaka
  saskaņā ar Finanšu regulu Komisijai būtu jāpieņem darba programmas un jāinformē par tām,
  izmantojot darba programmas. Izstrādājot jaunās iniciatīvas, būtu jāņem vērā pieredze, kas gūta no iepriekš īstenotām un patlaban notiekošām izmēģinājuma iniciatīvām šajā jomā, un būtu pienācīgi jāņem vērā
  Eiropas Parlaments un Padome

  pievienotā vērtība gan iniciatīvas būtībā, gan struktūrā
  . Darba programmā būtu jānosaka
  arī
  to īstenošanai vajadzīgie pasākumi saskaņā ar Programmas vispārējo mērķi un konkrētajiem mērķiem, dotāciju atlases un piešķiršanas kritēriji, kā arī visi citi prasītie elementi. Darba programmas un to grozījumi būtu jāpieņem
  , izmantojot deleģētos aktus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī un apspriežoties ar valstu aģentūrām un ieinteresētajām personām, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas
  saskaņā ar
  Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu noteiktajiem principiem. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  . [Gr. 51] |
| --- | --- |

(40)

Programmā būtu jāsaglabā tās mērķu un prioritāšu nepārtrauktība. Tomēr, ņemot vērā, ka Programma tiks īstenota septiņu gadu periodā, ir jāparedz zināma elastība, lai to varētu pielāgot mainīgiem apstākļiem un politiskajām prioritātēm izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā. Tāpēc šajā regulā nav sīki izklāstīts, kā izstrādājamas konkrētas iniciatīvas, un tā neskar visas politiskās prioritātes un attiecīgās budžeta prioritātes nākamajiem septiņiem gadiem. Sekundārās politikas izvēles un prioritātes, tostarp sīki izstrādāti konkrētu jauno iniciatīvu aspekti, būtu jānosaka
  saskaņā ar Finanšu regulu Komisijai būtu jāpieņem darba programmas un jāinformē par tām,
  izmantojot darba programmas. Izstrādājot jaunās iniciatīvas, būtu jāņem vērā pieredze, kas gūta no iepriekš īstenotām un patlaban notiekošām izmēģinājuma iniciatīvām šajā jomā, un būtu pienācīgi jāņem vērā
  Eiropas Parlaments un Padome

  pievienotā vērtība gan iniciatīvas būtībā, gan struktūrā
  . Darba programmā būtu jānosaka
  arī
  to īstenošanai vajadzīgie pasākumi saskaņā ar Programmas vispārējo mērķi un konkrētajiem mērķiem, dotāciju atlases un piešķiršanas kritēriji, kā arī visi citi prasītie elementi. Darba programmas un to grozījumi būtu jāpieņem
  , izmantojot deleģētos aktus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī un apspriežoties ar valstu aģentūrām un ieinteresētajām personām, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas
  saskaņā ar
  Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu noteiktajiem principiem. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  . [Gr. 51]

| (40a) | Komisijai kopā ar valstu aģentūrām būtu jāuzrauga Programmas īstenošana un jāziņo par to gan Programmas darbības laikā, gan pēc tam, kad tā beigusies. Programmas galīgais novērtējums būtu jāveic laikus, lai to, ja nepieciešams, varētu izmantot, veicot nākamās programmas vidusposma novērtējumu. Komisijai jo īpaši būtu jāveic Programmas vidusposma novērtējums, attiecīgā gadījumā pievienojot tam tiesību akta priekšlikumu par grozījumu izdarīšanu šajā regulā. [Gr. 52] |
| --- | --- |

(40a)

Komisijai kopā ar valstu aģentūrām būtu jāuzrauga Programmas īstenošana un jāziņo par to gan Programmas darbības laikā, gan pēc tam, kad tā beigusies. Programmas galīgais novērtējums būtu jāveic laikus, lai to, ja nepieciešams, varētu izmantot, veicot nākamās programmas vidusposma novērtējumu. Komisijai jo īpaši būtu jāveic Programmas vidusposma novērtējums, attiecīgā gadījumā pievienojot tam tiesību akta priekšlikumu par grozījumu izdarīšanu šajā regulā. [Gr. 52]

| (41) | Saskaņā ar 22. un 23. punktu Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa Nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (25), ir nepieciešams izvērtēt programmu

  Programmu
  , pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm

  attiecībā uz atbalsta saņēmējiem
  . Šādām prasībām būtu jāietver arī konkrēti, izmērāmi un reāli rādītāji, pēc kuriem var vērtēt laika gaitā, lai novērtētu Programmas ietekmi uz vietas. [Gr. 53] |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar 22. un 23. punktu Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa Nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (25), ir nepieciešams izvērtēt programmu

  Programmu
  , pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm

  attiecībā uz atbalsta saņēmējiem
  . Šādām prasībām būtu jāietver arī konkrēti, izmērāmi un reāli rādītāji, pēc kuriem var vērtēt laika gaitā, lai novērtētu Programmas ietekmi uz vietas. [Gr. 53]

| (42) | Eiropas, valsts un vietējā līmenī būtu jānodrošina Programmas atbalstīto darbību iespēju un
  darbību
  rezultātu pienācīga iesaiste, publicitāte un informācijas izplatīšana. Minētajām iesaistes, publicitātes un informācijas izplatīšanas darbībām būtu jābalstās uz Programmas īstenošanas struktūrām, tostarp, attiecīgos gadījumos saņemot atbalstu no galvenajām

  attiecīgām
  ieinteresētajām personām. [Gr. 54] |
| --- | --- |

(42)

Eiropas, valsts un vietējā līmenī būtu jānodrošina Programmas atbalstīto darbību iespēju un
  darbību
  rezultātu pienācīga iesaiste, publicitāte un informācijas izplatīšana. Minētajām iesaistes, publicitātes un informācijas izplatīšanas darbībām būtu jābalstās uz Programmas īstenošanas struktūrām, tostarp, attiecīgos gadījumos saņemot atbalstu no galvenajām

  attiecīgām
  ieinteresētajām personām. [Gr. 54]

| (43) | Lai saziņā ar plašu sabiedrību nodrošinātu lielāku efektivitāti un spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas darbībām, kas veiktas pēc Komisijas iniciatīvas, saskaņā ar šo regulu komunikācijas darbībām piešķirtie līdzekļi būtu jāizmanto arī korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ar nosacījumu, ka tās attiecas uz šīs regulas vispārējo mērķi. [Gr. 55] |
| --- | --- |

(43)

Lai saziņā ar plašu sabiedrību nodrošinātu lielāku efektivitāti un spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas darbībām, kas veiktas pēc Komisijas iniciatīvas, saskaņā ar šo regulu komunikācijas darbībām piešķirtie līdzekļi būtu jāizmanto arī korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ar nosacījumu, ka tās attiecas uz šīs regulas vispārējo mērķi. [Gr. 55]

| (44) | Lai nodrošinātu šīs regulas prasmīgu

  rezultatīvu
  un efektīvu īstenošanu, programmai pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto spēkā esošie

  jau pastāvošie
  īstenošanas mehānismi. Tādēļ Programmas īstenošana būtu jāuztic Komisijai un valstu aģentūrām
  , kurām būtu jānodrošina laika gaitā nemainīgi konsekventa un taisnīga Programmas noteikumu piemērošana visā Savienībā. Tālab un lai nodrošinātu efektīvu Programmas īstenošanu, Komisijai un valstu aģentūrām būtu, kopīgi sadarbojoties un apspriežoties ar ieinteresētajām personām, jāizstrādā konsekventas, vienkāršas un kvalitatīvas procedūras un jāveicina labas prakses apmaiņa, kas var uzlabot Programmas projektu kvalitāti
  . Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, valsts aģentūrai būtu jābūt tai pašai kā iepriekšējās programmas pārvaldības

  pārvaldībai
  nozīmētā. Darbības
  Ex ante atbilstības izvērtējums būtu jāierobežo līdz prasībām, kas Programmā ir jaunas un Programmai raksturīgas, izņemot pamatotus gadījumus, piemēram, gadījumus, kad pastāv nopietni trūkumi attiecīgās valsts aģentūras darbā
  vai tās sniegums ir nepietiekams
  . [Gr. 56] |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu šīs regulas prasmīgu

  rezultatīvu
  un efektīvu īstenošanu, programmai pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto spēkā esošie

  jau pastāvošie
  īstenošanas mehānismi. Tādēļ Programmas īstenošana būtu jāuztic Komisijai un valstu aģentūrām
  , kurām būtu jānodrošina laika gaitā nemainīgi konsekventa un taisnīga Programmas noteikumu piemērošana visā Savienībā. Tālab un lai nodrošinātu efektīvu Programmas īstenošanu, Komisijai un valstu aģentūrām būtu, kopīgi sadarbojoties un apspriežoties ar ieinteresētajām personām, jāizstrādā konsekventas, vienkāršas un kvalitatīvas procedūras un jāveicina labas prakses apmaiņa, kas var uzlabot Programmas projektu kvalitāti
  . Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, valsts aģentūrai būtu jābūt tai pašai kā iepriekšējās programmas pārvaldības

  pārvaldībai
  nozīmētā. Darbības
  Ex ante atbilstības izvērtējums būtu jāierobežo līdz prasībām, kas Programmā ir jaunas un Programmai raksturīgas, izņemot pamatotus gadījumus, piemēram, gadījumus, kad pastāv nopietni trūkumi attiecīgās valsts aģentūras darbā
  vai tās sniegums ir nepietiekams
  . [Gr. 56]

| (44a) | Lai mudinātu pieteikties finansējumam projektu organizatorus, kuriem nav pieredzes ar Savienības finansējuma programmām, Komisijai un valstu aģentūrām būtu jāsniedz konsultācijas un atbalsts un jānodrošina, ka pieteikumu iesniegšanas procedūras ir iespējami skaidras un vienkāršas. Programmas vadlīnijās būtu jāievieš turpmāki uzlabojumi, lai padarītu tās ērti lietojamas un skaidras, un pieteikuma veidlapām vajadzētu būt vienkāršām un savlaicīgi pieejamām. Lai turpinātu modernizēt un saskaņot pieteikšanās procesu, būtu jāizstrādā Programmas atbalsta saņēmējiem un Programmas pārvaldībā iesaistītajām personām paredzēts kopīgs daudzvalodu instruments, kas būtu veidots pēc vienas pieturas aģentūras principa. [Gr. 57] |
| --- | --- |

(44a)

Lai mudinātu pieteikties finansējumam projektu organizatorus, kuriem nav pieredzes ar Savienības finansējuma programmām, Komisijai un valstu aģentūrām būtu jāsniedz konsultācijas un atbalsts un jānodrošina, ka pieteikumu iesniegšanas procedūras ir iespējami skaidras un vienkāršas. Programmas vadlīnijās būtu jāievieš turpmāki uzlabojumi, lai padarītu tās ērti lietojamas un skaidras, un pieteikuma veidlapām vajadzētu būt vienkāršām un savlaicīgi pieejamām. Lai turpinātu modernizēt un saskaņot pieteikšanās procesu, būtu jāizstrādā Programmas atbalsta saņēmējiem un Programmas pārvaldībā iesaistītajām personām paredzēts kopīgs daudzvalodu instruments, kas būtu veidots pēc vienas pieturas aģentūras principa. [Gr. 57]

| (44b) | Pamatā dotāciju pieprasījumi un projektu pieteikumi būtu jāiesniedz un jāpārvalda valsts aģentūrai valstī, kurā atrodas pieteikuma iesniedzējs. Tomēr, atkāpjoties no šā principa, dotāciju pieprasījumi un projektu pieteikumi pasākumiem, kurus organizē Savienības mēroga tīkli un Eiropas un starptautiskās organizācijas, būtu jāiesniedz un tieši jāpārvalda Komisijai. [Gr. 58] |
| --- | --- |

(44b)

Pamatā dotāciju pieprasījumi un projektu pieteikumi būtu jāiesniedz un jāpārvalda valsts aģentūrai valstī, kurā atrodas pieteikuma iesniedzējs. Tomēr, atkāpjoties no šā principa, dotāciju pieprasījumi un projektu pieteikumi pasākumiem, kurus organizē Savienības mēroga tīkli un Eiropas un starptautiskās organizācijas, būtu jāiesniedz un tieši jāpārvalda Komisijai. [Gr. 58]

| (45) | Lai katrā iesaistītajā valstī nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību un juridisko noteiktību, visām valsts iestādēm būtu jānorīko neatkarīga revīzijas iestāde. Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, neatkarīgajai revīzijas iestādei būtu jābūt tai pašai struktūrai, kas ir norīkota saistībā ar iepriekšējā programmā minētajām darbībām. |
| --- | --- |

(45)

Lai katrā iesaistītajā valstī nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību un juridisko noteiktību, visām valsts iestādēm būtu jānorīko neatkarīga revīzijas iestāde. Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, neatkarīgajai revīzijas iestādei būtu jābūt tai pašai struktūrai, kas ir norīkota saistībā ar iepriekšējā programmā minētajām darbībām.

| (46) | Dalībvalstīm būtu jācenšas noteikt

  jāpieņem
  visi attiecīgie pasākumi, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus pareizai

  , kas varētu liegt piekļuvi Programmai vai traucēt pienācīgai
  Programmas darbībai. Šie pasākumi, ja iespējams, ietver problēmu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, novēršanu, neskarot Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (26) dalībvalstis tiek mudinātas izveidot paātrinātas uzņemšanas procedūras. [Gr. 59] |
| --- | --- |

(46)

Dalībvalstīm būtu jācenšas noteikt

  jāpieņem
  visi attiecīgie pasākumi, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus pareizai

  , kas varētu liegt piekļuvi Programmai vai traucēt pienācīgai
  Programmas darbībai. Šie pasākumi, ja iespējams, ietver problēmu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, novēršanu, neskarot Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (26) dalībvalstis tiek mudinātas izveidot paātrinātas uzņemšanas procedūras. [Gr. 59]

| (47) | Darbības rezultātu ziņošanas sistēmai būtu jānodrošina, ka programmas īstenošanas un novērošanas uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi, un atbilstošā detalizācijas pakāpē. Šādi dati būtu jāpaziņo Komisijai tādā veidā, kas atbilst datu aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

(47)

Darbības rezultātu ziņošanas sistēmai būtu jānodrošina, ka programmas īstenošanas un novērošanas uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi, un atbilstošā detalizācijas pakāpē. Šādi dati būtu jāpaziņo Komisijai tādā veidā, kas atbilst datu aizsardzības noteikumiem.

| (48) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (27). [Gr. 60] |
| --- | --- |

(48)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (27). [Gr. 60]

| (49) | Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienkāršotas dotācijas, kā vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējums.
  Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un Programmas pārvaldības vienkāršošanas labad mobilitātes pasākumiem visās nozarēs būtu jāizmanto vienotas likmes maksājumi, pamatojoties uz attiecīgo projektu.
  Vienkāršotās dotācijās

  dotācijas, kas paredzētas
  , lai atbalstītu Programmas mobilitātes darbības, kā to definējusi Komisija, būtu jāņem vērā

  regulāri jāpārskata un jāpielāgo
  dzīves un uzturēšanās izdevumi

  izdevumiem
  uzņēmējā valstī
  un reģionā
  . Komisijai un valstu aģentūrām nosūtītājās valstīs vajadzētu būt iespējai pielāgot šīs vienkāršotās dotācijas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi cilvēkiem, kam ir mazāk iespēju. Atbilstīgi valsts tiesību aktiem būtu jāmudina dalībvalstis neaplikt minētās dotācijas ar nodokļiem un neatvilkt no tām sociālās iemaksas. Šādam atbrīvojumam būtu jāattiecas arī uz publiskām vai privātām struktūrām, kas šāda veida atbalstu piešķir attiecīgajām personām. [Gr. 61] |
| --- | --- |

(49)

Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienkāršotas dotācijas, kā vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējums.
  Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un Programmas pārvaldības vienkāršošanas labad mobilitātes pasākumiem visās nozarēs būtu jāizmanto vienotas likmes maksājumi, pamatojoties uz attiecīgo projektu.
  Vienkāršotās dotācijās

  dotācijas, kas paredzētas
  , lai atbalstītu Programmas mobilitātes darbības, kā to definējusi Komisija, būtu jāņem vērā

  regulāri jāpārskata un jāpielāgo
  dzīves un uzturēšanās izdevumi

  izdevumiem
  uzņēmējā valstī
  un reģionā
  . Komisijai un valstu aģentūrām nosūtītājās valstīs vajadzētu būt iespējai pielāgot šīs vienkāršotās dotācijas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi cilvēkiem, kam ir mazāk iespēju. Atbilstīgi valsts tiesību aktiem būtu jāmudina dalībvalstis neaplikt minētās dotācijas ar nodokļiem un neatvilkt no tām sociālās iemaksas. Šādam atbrīvojumam būtu jāattiecas arī uz publiskām vai privātām struktūrām, kas šāda veida atbalstu piešķir attiecīgajām personām. [Gr. 61]

| (50) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (28), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (29) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (30) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par Savienības krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (31). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā un jāpiešķir Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai, Eiropas Prokuratūrai un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (28), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (29) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (30) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par Savienības krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (31). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā un jāpiešķir Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai, Eiropas Prokuratūrai un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (51) | Tas ir nepieciešams, lai darbībām, ko veic saskaņā ar Programmu, nodrošinātu papildināmību ar darbībām, ko veic dalībvalstis, un ar citām Savienības darbībām, jo īpaši izglītības, kultūras un plašsaziņas līdzekļu, jaunatnes un solidaritātes, nodarbinātības un sociālās iekļaušanas, pētniecības un inovācijas, rūpniecības un uzņēmējdarbības, lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, īpašu uzmanību pievēršot jaunajiem lauksaimniekiem, kohēzijas, reģionālās politikas un starptautiskās sadarbības un attīstības jomā. |
| --- | --- |

(51)

Tas ir nepieciešams, lai darbībām, ko veic saskaņā ar Programmu, nodrošinātu papildināmību ar darbībām, ko veic dalībvalstis, un ar citām Savienības darbībām, jo īpaši izglītības, kultūras un plašsaziņas līdzekļu, jaunatnes un solidaritātes, nodarbinātības un sociālās iekļaušanas, pētniecības un inovācijas, rūpniecības un uzņēmējdarbības, lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, īpašu uzmanību pievēršot jaunajiem lauksaimniekiem, kohēzijas, reģionālās politikas un starptautiskās sadarbības un attīstības jomā.

| (52) | Lai gan tiesiskais regulējums jau ir ļāvis dalībvalstīm un reģioniem veidot sinerģijas iepriekšējā plānošanas periodā starp “Erasmus +” un citiem Savienības instrumentiem, piemēram, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kas arī atbalsta kvalitatīvu izglītības, apmācības un jaunatnes sistēmu attīstību Savienībā, šis potenciāls līdz šim nav pilnībā izmantots, tādējādi ierobežojot sistēmisku

  projektu sistēmisko
  iedarbību un ietekmi uz politiku. Efektīvai komunikācijai un sadarbībai būtu jānorit valsts līmenī starp valsts struktūrām, kas atbild par šo dažādo instrumentu pārvaldību, lai maksimāli palielinātu to ietekmi. Programmai būtu jānodrošina aktīva sadarbība ar šiem instrumentiem
  , it īpaši nodrošinot, ka attiecībā uz augstas kvalitātes pieteikumiem, kurus līdzekļu nepietiekamības dēļ nav iespējams finansēt Programmas ietvaros, var apsvērt finansējuma piešķiršanu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, piemērojot vienkāršotu procedūru. Lai vienkāršotu šim nolūkam izmantojamo procedūru, vajadzētu paredzēt iespēju piešķirt šādiem projektiem “izcilības zīmogu”, tādējādi atzīstot to augsto kvalitāti. Šādai starpprogrammu papildināmībai būtu jāļauj uzlabot vispārējos projektu panākumu rādītājus. [Gr. 62] |
| --- | --- |

(52)

Lai gan tiesiskais regulējums jau ir ļāvis dalībvalstīm un reģioniem veidot sinerģijas iepriekšējā plānošanas periodā starp “Erasmus +” un citiem Savienības instrumentiem, piemēram, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kas arī atbalsta kvalitatīvu izglītības, apmācības un jaunatnes sistēmu attīstību Savienībā, šis potenciāls līdz šim nav pilnībā izmantots, tādējādi ierobežojot sistēmisku

  projektu sistēmisko
  iedarbību un ietekmi uz politiku. Efektīvai komunikācijai un sadarbībai būtu jānorit valsts līmenī starp valsts struktūrām, kas atbild par šo dažādo instrumentu pārvaldību, lai maksimāli palielinātu to ietekmi. Programmai būtu jānodrošina aktīva sadarbība ar šiem instrumentiem
  , it īpaši nodrošinot, ka attiecībā uz augstas kvalitātes pieteikumiem, kurus līdzekļu nepietiekamības dēļ nav iespējams finansēt Programmas ietvaros, var apsvērt finansējuma piešķiršanu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, piemērojot vienkāršotu procedūru. Lai vienkāršotu šim nolūkam izmantojamo procedūru, vajadzētu paredzēt iespēju piešķirt šādiem projektiem “izcilības zīmogu”, tādējādi atzīstot to augsto kvalitāti. Šādai starpprogrammu papildināmībai būtu jāļauj uzlabot vispārējos projektu panākumu rādītājus. [Gr. 62]

| (52a) | Lai maksimāli palielinātu Savienības finansējuma un politikas atbalsta efektivitāti, ir svarīgi saskaņotā veidā veicināt visu attiecīgo programmu sinerģiju un papildināmību. Šādām sinerģijām un papildināmībai nevajadzētu novest pie tā, ka programmai “Erasmus+” piešķirtie līdzekļi tiek pārvaldīti ārpus Programmas struktūras, nedz arī pie tā, ka līdzekļi tiek izmantoti tādu mērķu sasniegšanai, kuri nav noteikti šajā regulā. Sinerģijas un papildināmības rezultātam vajadzētu būt vienkāršotām pieteikumu iesniegšanas procedūrām īstenošanas līmenī. [Gr. 63] |
| --- | --- |

(52a)

Lai maksimāli palielinātu Savienības finansējuma un politikas atbalsta efektivitāti, ir svarīgi saskaņotā veidā veicināt visu attiecīgo programmu sinerģiju un papildināmību. Šādām sinerģijām un papildināmībai nevajadzētu novest pie tā, ka programmai “Erasmus+” piešķirtie līdzekļi tiek pārvaldīti ārpus Programmas struktūras, nedz arī pie tā, ka līdzekļi tiek izmantoti tādu mērķu sasniegšanai, kuri nav noteikti šajā regulā. Sinerģijas un papildināmības rezultātam vajadzētu būt vienkāršotām pieteikumu iesniegšanas procedūrām īstenošanas līmenī. [Gr. 63]

| (53) | Lai pārskatītu vai papildinātu Programmas darbības rādītājus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz pielikumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visus dokumentus būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(53)

Lai pārskatītu vai papildinātu Programmas darbības rādītājus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz pielikumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visus dokumentus būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (54) | Ir lietderīgi nodrošināt pareizu iepriekšējās programmas slēgšanu, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu vienošanās par tās pārvaldību turpinājumu, piemēram, par tehniskās un administratīvās palīdzības finansēšanu. Sākot no 2021. gada 1. janvāra, tehniskajai un administratīvajai palīdzībai vajadzības gadījumā būtu jānodrošina to iepriekšējo programmu darbību pārvaldība, kas vēl nebūs pabeigtas līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(54)

Ir lietderīgi nodrošināt pareizu iepriekšējās programmas slēgšanu, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu vienošanās par tās pārvaldību turpinājumu, piemēram, par tehniskās un administratīvās palīdzības finansēšanu. Sākot no 2021. gada 1. janvāra, tehniskajai un administratīvajai palīdzībai vajadzības gadījumā būtu jānodrošina to iepriekšējo programmu darbību pārvaldība, kas vēl nebūs pabeigtas līdz 2020. gada 31. decembrim.

| (55) | Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas ir īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir pilnībā nodrošināt
  , ka tiek pilnībā ievērotas
  tiesības uz vīriešu un sieviešu līdztiesība

  līdztiesību
  un tiesības uz nediskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, un veicināt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. panta piemērošanu.
  Tādēļ Programmai būtu aktīvi jāatbalsta iniciatīvas, kas vērstas uz informētības uzlabošanu un labvēlīga priekšstata radīšanu par jebkuru no grupām, kuras varētu būt pakļautas diskriminācijai, un jāveicina dzimumu līdztiesība. Programmai arī būtu jāatbalsta centieni pārvarēt izglītības plaisu un specifiskās grūtības, ar ko saskaras romi, šajā nolūkā veicinot romu pilnvērtīgu un aktīvu līdzdalību Programmā. Visā Programmas plānošanas, īstenošanas, pārraudzības un novērtēšanas procesā būtu jāpiemēro integrēta pieeja to tiesību un principu ievērošanai, kas jo īpaši atzīti Pamattiesību hartā. [Gr. 64] |
| --- | --- |

(55)

Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas ir īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir pilnībā nodrošināt
  , ka tiek pilnībā ievērotas
  tiesības uz vīriešu un sieviešu līdztiesība

  līdztiesību
  un tiesības uz nediskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, un veicināt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. panta piemērošanu.
  Tādēļ Programmai būtu aktīvi jāatbalsta iniciatīvas, kas vērstas uz informētības uzlabošanu un labvēlīga priekšstata radīšanu par jebkuru no grupām, kuras varētu būt pakļautas diskriminācijai, un jāveicina dzimumu līdztiesība. Programmai arī būtu jāatbalsta centieni pārvarēt izglītības plaisu un specifiskās grūtības, ar ko saskaras romi, šajā nolūkā veicinot romu pilnvērtīgu un aktīvu līdzdalību Programmā. Visā Programmas plānošanas, īstenošanas, pārraudzības un novērtēšanas procesā būtu jāpiemēro integrēta pieeja to tiesību un principu ievērošanai, kas jo īpaši atzīti Pamattiesību hartā. [Gr. 64]

| (56) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešu izpildi, un paredz finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību tiesiskuma trūkuma gadījumos dalībvalstīs, tā kā tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam Savienības finansējumam. |
| --- | --- |

(56)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešu izpildi, un paredz finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību tiesiskuma trūkuma gadījumos dalībvalstīs, tā kā tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam Savienības finansējumam.

| (57) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet tā transnacionālā rakstura, mobilitātes lielā apjoma un plašā ģeogrāfiskā tvēruma un finansēto sadarbības darbību, tā ietekmes uz piekļuvi mācību mobilitātei un — vispārīgākā nozīmē — uz Savienības integrāciju, kā arī pastiprinātās starptautiskās dimensijas dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet tā transnacionālā rakstura, mobilitātes lielā apjoma un plašā ģeogrāfiskā tvēruma un finansēto sadarbības darbību, tā ietekmes uz piekļuvi mācību mobilitātei un — vispārīgākā nozīmē — uz Savienības integrāciju, kā arī pastiprinātās starptautiskās dimensijas dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (58) | Regulu (EK) Nr. 1288/2013 būtu jāatceļ no 2021. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(58)

Regulu (EK) Nr. 1288/2013 būtu jāatceļ no 2021. gada 1. janvāra.

| (59) | Lai nodrošinātu programmas sniegtā finansiālā atbalsta nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(59)

Lai nodrošinātu programmas sniegtā finansiālā atbalsta nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido programmu Savienības rīcības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus”“
  Erasmus+
  ” (turpmāk “Programma”).

Tajā izklāstīti Programmas mērķi, budžets 2021. — 2027. gadam, Savienības finansējuma veidi un šāda finansējuma piešķiršanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “mūžizglītība” ir visu veidu mācīšanās (formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās), kas notiek visos dzīves posmos, tostarp agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe, vispārējā izglītība, profesionālā izglītība un apmācība, augstākā izglītībā

  izglītība
  un pieaugušo izglītība, kā rezultātā uzlabojas

  tiek uzlabotas vai atjauninātas
  zināšanas, prasmes
  , kompetences
  un attieksme, vai līdzdalība sabiedrībā personiskā, pilsoniskā, kultūras, sociālā un/vai ar nodarbinātību saistītā perspektīvā, ietverot konsultāciju un profesionālās orientācijas pakalpojumu sniegšanu; [Gr. 65] |
| --- | --- |

1)

“mūžizglītība” ir visu veidu mācīšanās (formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās), kas notiek visos dzīves posmos, tostarp agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe, vispārējā izglītība, profesionālā izglītība un apmācība, augstākā izglītībā

  izglītība
  un pieaugušo izglītība, kā rezultātā uzlabojas

  tiek uzlabotas vai atjauninātas
  zināšanas, prasmes
  , kompetences
  un attieksme, vai līdzdalība sabiedrībā personiskā, pilsoniskā, kultūras, sociālā un/vai ar nodarbinātību saistītā perspektīvā, ietverot konsultāciju un profesionālās orientācijas pakalpojumu sniegšanu; [Gr. 65]

| 2) | “mācību mobilitāte” ir fiziska pārvietošanās uz valsti, kas nav pastāvīgās dzīvesvietas valsts, lai studētu, piedalītos apmācībā,
  tostarp pārkvalificēšanās vai kvalifikācijas celšanas pasākumos, vai
  neformālā vai ikdienējā izglītībā
  ; tā var ietvert stažēšanos, mācekļa praksi, jauniešu apmaiņas pasākumus, mācīšanu vai līdzdalību profesionālās izaugsmes pasākumos;
  to var papildināt ar tādiem pasākumiem kā valodas
  , tostarp valsts zīmju valodas,
  atbalsts un apmācība, un/vai papildināt ar
  piekļūstamu
  tiešsaistes mācīšanos un virtuālo sadarbību. Dažos īpašos gadījumos tas var izpausties kā mācīšanās, izmantojot informācijas tehnoloģijas un komunikācijas rīkus; [Gr. 66] |
| --- | --- |

2)

“mācību mobilitāte” ir fiziska pārvietošanās uz valsti, kas nav pastāvīgās dzīvesvietas valsts, lai studētu, piedalītos apmācībā,
  tostarp pārkvalificēšanās vai kvalifikācijas celšanas pasākumos, vai
  neformālā vai ikdienējā izglītībā
  ; tā var ietvert stažēšanos, mācekļa praksi, jauniešu apmaiņas pasākumus, mācīšanu vai līdzdalību profesionālās izaugsmes pasākumos;
  to var papildināt ar tādiem pasākumiem kā valodas
  , tostarp valsts zīmju valodas,
  atbalsts un apmācība, un/vai papildināt ar
  piekļūstamu
  tiešsaistes mācīšanos un virtuālo sadarbību. Dažos īpašos gadījumos tas var izpausties kā mācīšanās, izmantojot informācijas tehnoloģijas un komunikācijas rīkus; [Gr. 66]

| 2a) | “virtuālā mācīšanās” ir prasmju un zināšanu apguve, izmantojot piekļūstamus informācijas un komunikācijas līdzekļus; [Gr. 67] |
| --- | --- |

2a)

“virtuālā mācīšanās” ir prasmju un zināšanu apguve, izmantojot piekļūstamus informācijas un komunikācijas līdzekļus; [Gr. 67]

| 2b) | “jaukta tipa mācīšanās” ir prasmju un zināšanu apguve, kombinējot virtuālās izglītības un apmācības līdzekļus ar tradicionālām izglītības un apmācības metodēm; [Gr. 68] |
| --- | --- |

2b)

“jaukta tipa mācīšanās” ir prasmju un zināšanu apguve, kombinējot virtuālās izglītības un apmācības līdzekļus ar tradicionālām izglītības un apmācības metodēm; [Gr. 68]

| 3) | “neformāla mācīšanās” ir brīvprātīga mācīšanās, kas notiek ārpus formālās izglītības un apmācības, ar (mērķu, metožu un laika ziņā) mērķtiecīgu darbību palīdzību un ar kādu mācību atbalsta veidu; |
| --- | --- |

3)

“neformāla mācīšanās” ir brīvprātīga mācīšanās, kas notiek ārpus formālās izglītības un apmācības, ar (mērķu, metožu un laika ziņā) mērķtiecīgu darbību palīdzību un ar kādu mācību atbalsta veidu;

| 4) | “ikdienējā mācīšanās” ir mācīšanās, kas notiek ikdienas darbībās vai pieredzē, kas nav organizēta vai strukturēta mērķu, laika vai mācīšanās atbalsta ziņā. Attiecīgā persona to var neapzināties kā mācīšanos; |
| --- | --- |

4)

“ikdienējā mācīšanās” ir mācīšanās, kas notiek ikdienas darbībās vai pieredzē, kas nav organizēta vai strukturēta mērķu, laika vai mācīšanās atbalsta ziņā. Attiecīgā persona to var neapzināties kā mācīšanos;

| 5) | “jaunieši” ir personas vecumā no 13 līdz 30 gadiem; |
| --- | --- |

5)

“jaunieši” ir personas vecumā no 13 līdz 30 gadiem;

| 6) | “tautas sports” ir organizēts sports, ar ko vietējā līmenī

  veselības labad vai izglītojošos vai sociālos nolūkos regulāri
  nodarbojas
  visu vecumu
  sportisti amatieri, un visiem pieejams sports; [Gr. 69] |
| --- | --- |

6)

“tautas sports” ir organizēts sports, ar ko vietējā līmenī

  veselības labad vai izglītojošos vai sociālos nolūkos regulāri
  nodarbojas
  visu vecumu
  sportisti amatieri, un visiem pieejams sports; [Gr. 69]

| 7) | “augstākās izglītības students” ir jebkura persona, kas ir reģistrēta augstākās izglītības iestādē, tostarp īsā cikla, bakalaura, maģistra vai doktora studiju programmā vai līdzvērtīgā līmenī. Tas attiecas arī uz nesen absolvējušām personām

  , vai jebkura persona, kas absolvējusi šādu iestādi iepriekšējo 24 mēnešu laikā
  ; [Gr. 70] |
| --- | --- |

7)

“augstākās izglītības students” ir jebkura persona, kas ir reģistrēta augstākās izglītības iestādē, tostarp īsā cikla, bakalaura, maģistra vai doktora studiju programmā vai līdzvērtīgā līmenī. Tas attiecas arī uz nesen absolvējušām personām

  , vai jebkura persona, kas absolvējusi šādu iestādi iepriekšējo 24 mēnešu laikā
  ; [Gr. 70]

| 8) | “personāls” ir jebkura persona, kas, profesionāli vai brīvprātīgi, ir iesaistīta izglītībā, apmācībā vai neformālās mācīšanās procesā, un to starpā var būt profesori, skolotāji, pasniedzēji,
  pētnieki,
  skolu vadītāji, jaunatnes darbinieki, sporta treneri, personāls, kas nav iesaistīts izglītības procesā, un citi speciālisti, kas iesaistīti mācību veicināšanā; [Gr. 71] |
| --- | --- |

8)

“personāls” ir jebkura persona, kas, profesionāli vai brīvprātīgi, ir iesaistīta izglītībā, apmācībā vai neformālās mācīšanās procesā, un to starpā var būt profesori, skolotāji, pasniedzēji,
  pētnieki,
  skolu vadītāji, jaunatnes darbinieki, sporta treneri, personāls, kas nav iesaistīts izglītības procesā, un citi speciālisti, kas iesaistīti mācību veicināšanā; [Gr. 71]

| 8a) | “sporta darbinieki” ir personas, kas par samaksu vai brīvprātīgi darbojas sporta komandas vai vairāku individuālu sportistu vadīšanā, trenēšanā vai apmācībā; [Gr. 72] |
| --- | --- |

8a)

“sporta darbinieki” ir personas, kas par samaksu vai brīvprātīgi darbojas sporta komandas vai vairāku individuālu sportistu vadīšanā, trenēšanā vai apmācībā; [Gr. 72]

| 9) | “profesionālās izglītības un apmācības apguvējs” ir jebkura persona, kura mācās

  apgūst programmu
  iestādē, kas nodrošina
  sākotnējo
  profesionālo vai tehnisko izglītību
  vai tālākizglītību
  jebkurā līmenī no vidējās izglītības līdz pēcvidusskolas izglītībai un apmācībai. Tas ietver arī šādas programmas nesen absolvējušas personas;

  , vai jebkura persona, kura absolvējusi šādu programmu iepriekšējo 24 mēnešu laikā; [Gr. 73] |
| --- | --- |

9)

“profesionālās izglītības un apmācības apguvējs” ir jebkura persona, kura mācās

  apgūst programmu
  iestādē, kas nodrošina
  sākotnējo
  profesionālo vai tehnisko izglītību
  vai tālākizglītību
  jebkurā līmenī no vidējās izglītības līdz pēcvidusskolas izglītībai un apmācībai. Tas ietver arī šādas programmas nesen absolvējušas personas;

  , vai jebkura persona, kura absolvējusi šādu programmu iepriekšējo 24 mēnešu laikā; [Gr. 73]

| 10) | “skolēns” ir jebkura persona, kas kā izglītojamais ir reģistrēts mācību iestādē, kura sniedz vispārējo izglītību jebkurā līmenī no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz vidusskolas izglītībai, ko valsts

  vai jebkura persona, kas iegūst skolas izglītību ārpus mācību iestādes, kuru kompetentās
  iestādes uzskata par tiesīgu piedalīties Programmā to attiecīgajās teritorijās; [Gr. 74] |
| --- | --- |

10)

“skolēns” ir jebkura persona, kas kā izglītojamais ir reģistrēts mācību iestādē, kura sniedz vispārējo izglītību jebkurā līmenī no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz vidusskolas izglītībai, ko valsts

  vai jebkura persona, kas iegūst skolas izglītību ārpus mācību iestādes, kuru kompetentās
  iestādes uzskata par tiesīgu piedalīties Programmā to attiecīgajās teritorijās; [Gr. 74]

| 11) | “pieaugušo izglītība” ir jebkāda pieaugušo mācīšanās, kas nav arodizglītība, pēc sākotnējās izglītības — formāla, neformāla vai ikdienēja; |
| --- | --- |

11)

“pieaugušo izglītība” ir jebkāda pieaugušo mācīšanās, kas nav arodizglītība, pēc sākotnējās izglītības — formāla, neformāla vai ikdienēja;

| (12) | “Programmas neasociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kas nepiedalās Programmā pilnībā, bet kuras juridiskās personas izņēmuma kārtā, pienācīgi pamatotos gadījumos, Savienības interesēs var gūt labumu no Programmas;
  [Gr. 75] |
| --- | --- |

(12)

“Programmas neasociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kas nepiedalās Programmā pilnībā, bet kuras juridiskās personas izņēmuma kārtā, pienācīgi pamatotos gadījumos, Savienības interesēs var gūt labumu no Programmas;
  [Gr. 75]

| 13) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav dalībvalsts; |
| --- | --- |

13)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav dalībvalsts;

| 14) | “partnerība” ir vienošanās starp iestāžu un/vai organizāciju grupu par kopīgu darbību un projektu veikšanu; |
| --- | --- |

14)

“partnerība” ir vienošanās starp iestāžu un/vai organizāciju grupu par kopīgu darbību un projektu veikšanu;

| 15) | “kopīgs maģistra
  vai doktora
  grāds” ir integrēta studiju programma, ko

  kuru
  piedāvā vismaz divas augstākās izglītības iestādes un pēc kuras pabeigšanas izsniedz vienotu grādu apliecinošu dokumentu, ko kopīgi izdevušas un parakstījušas visas dalībiestādes un kas ir oficiāli atzīts valstīs, kurās atrodas šīs dalībiestādes; [Gr. 76] |
| --- | --- |

15)

“kopīgs maģistra
  vai doktora
  grāds” ir integrēta studiju programma, ko

  kuru
  piedāvā vismaz divas augstākās izglītības iestādes un pēc kuras pabeigšanas izsniedz vienotu grādu apliecinošu dokumentu, ko kopīgi izdevušas un parakstījušas visas dalībiestādes un kas ir oficiāli atzīts valstīs, kurās atrodas šīs dalībiestādes; [Gr. 76]

| 16) | “starptautiska” attiecas uz jebkuru darbību, kurā iesaistīta vismaz viena Programmas neasociētā trešā valsts; |
| --- | --- |

16)

“starptautiska” attiecas uz jebkuru darbību, kurā iesaistīta vismaz viena Programmas neasociētā trešā valsts;

| 17) | “virtuāla sadarbība” ir jebkāda veida sadarbība, izmantojot informācijas tehnoloģijas un komunikācijas rīkus; |
| --- | --- |

17)

“virtuāla sadarbība” ir jebkāda veida sadarbība, izmantojot informācijas tehnoloģijas un komunikācijas rīkus;

| 18) | “augstākās izglītības iestāde” ir jebkura augstākās izglītības iestāde

  struktūra
  , kura saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi piedāvā atzītus grādus vai citas atzītas terciārās izglītības

  terciārā
  līmeņa kvalifikācijas, neatkarīgi no šādas iestādes nosaukuma, kā arī jebkura cita veida augstākās izglītības iestāde

  salīdzināma struktūra
  , kuru valsts iestādes uzskata par tiesīgu piedalīties Programmā to attiecīgajās teritorijās; [Gr. 77] |
| --- | --- |

18)

“augstākās izglītības iestāde” ir jebkura augstākās izglītības iestāde

  struktūra
  , kura saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi piedāvā atzītus grādus vai citas atzītas terciārās izglītības

  terciārā
  līmeņa kvalifikācijas, neatkarīgi no šādas iestādes nosaukuma, kā arī jebkura cita veida augstākās izglītības iestāde

  salīdzināma struktūra
  , kuru valsts iestādes uzskata par tiesīgu piedalīties Programmā to attiecīgajās teritorijās; [Gr. 77]

| 19) | “transnacionāla” attiecas uz jebkuru darbību, kurā iesaistītas vismaz divas valstis, kas ir vai nu dalībvalstis, vai Programmas asociētās trešās valstis; |
| --- | --- |

19)

“transnacionāla” attiecas uz jebkuru darbību, kurā iesaistītas vismaz divas valstis, kas ir vai nu dalībvalstis, vai Programmas asociētās trešās valstis;

| 20) | “jauniešu līdzdalības darbība” ir ārpusskolas darbība, ko

  kuru
  veic neformālas jauniešu un/vai jauniešu organizāciju grupas

  organizācijas
  , un kurai raksturīga neformālas
  vai ikdienējas
  mācīšanās pieeja
  un piekļūstamības un iekļautības atbalstīšana
  ; [Gr. 78] |
| --- | --- |

20)

“jauniešu līdzdalības darbība” ir ārpusskolas darbība, ko

  kuru
  veic neformālas jauniešu un/vai jauniešu organizāciju grupas

  organizācijas
  , un kurai raksturīga neformālas
  vai ikdienējas
  mācīšanās pieeja
  un piekļūstamības un iekļautības atbalstīšana
  ; [Gr. 78]

| 21) | “jaunatnes darbinieks” ir neformālās
  vai ikdienējās
  mācīšanās procesā iesaistīts profesionālis vai brīvprātīgais, kas atbalsta jauniešus
  viņu
  personīgajā
  attīstībā, tostarp
  sociāli izglītojošajā un profesionālajā attīstībā
  un kompetenču attīstībā
  ; [Gr. 79] |
| --- | --- |

21)

“jaunatnes darbinieks” ir neformālās
  vai ikdienējās
  mācīšanās procesā iesaistīts profesionālis vai brīvprātīgais, kas atbalsta jauniešus
  viņu
  personīgajā
  attīstībā, tostarp
  sociāli izglītojošajā un profesionālajā attīstībā
  un kompetenču attīstībā
  ; [Gr. 79]

| 22) | “ES un jaunatnes dialogs”
  attiecīgi
  ir dialogs ar

  starp politikas veidotājiem, lēmumu pieņēmējiem, ekspertiem, pētniekiem vai pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un
  jauniešiem un jauniešu

  jaunatnes
  organizācijām, kas

  ; tas
  darbojas kā forums nepārtrauktām

  pastāvīgām
  kopīgām pārdomām par prioritātēm, īstenošanu un turpmāko darbu saistībā ar Eiropas sadarbību jaunatnes jomā

  visās jauniešiem būtiskajās jomās
  ; [Gr. 80] |
| --- | --- |

22)

“ES un jaunatnes dialogs”
  attiecīgi
  ir dialogs ar

  starp politikas veidotājiem, lēmumu pieņēmējiem, ekspertiem, pētniekiem vai pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un
  jauniešiem un jauniešu

  jaunatnes
  organizācijām, kas

  ; tas
  darbojas kā forums nepārtrauktām

  pastāvīgām
  kopīgām pārdomām par prioritātēm, īstenošanu un turpmāko darbu saistībā ar Eiropas sadarbību jaunatnes jomā

  visās jauniešiem būtiskajās jomās
  ; [Gr. 80]

| (23) | “Programmas asociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kas ir puse nolīgumā ar Savienību, ar ko tai atļauts piedalīties Programmā, un kas pilda visus šajā regulā attiecībā uz dalībvalstīm noteiktos pienākumus;
  [Gr. 81] |
| --- | --- |

(23)

“Programmas asociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kas ir puse nolīgumā ar Savienību, ar ko tai atļauts piedalīties Programmā, un kas pilda visus šajā regulā attiecībā uz dalībvalstīm noteiktos pienākumus;
  [Gr. 81]

| 24) | “tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas [197. panta 2. punkta c) apakšpunktu]; |
| --- | --- |

24)

“tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas [197. panta 2. punkta c) apakšpunktu];

| 25) | “cilvēki, kuriem ir mazāk iespēju” ir cilvēki, kas

  kuri attiecībā uz piekļuvi Programmai atrodas neizdevīgākā situācijā, jo
  saskaras ar
  dažādiem
  šķēršļiem, kuri liedz viņiem efektīvi izmantot Programmā paredzētās iespējas ekonomisku, sociālu, kultūras, ģeogrāfisku iemeslu, migrantu izcelsmes vai ar veselību saistītu iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ kā, piemēram, invaliditāte un

  invaliditātes, veselības problēmu,
  ar izglītības ieguvi saistītas grūtības

  saistītu grūtību, migrācijas izcelsmes, kultūras atšķirību, ekonomiskās, sociālās un ģeogrāfiskās situācijas dēļ, tostarp cilvēki no marginalizētām kopienām vai jaunieši, ko apdraud diskriminācija, kuras pamatā ir jebkurš no Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā minētajiem iemesliem
  ; [Gr. 82] |
| --- | --- |

25)

“cilvēki, kuriem ir mazāk iespēju” ir cilvēki, kas

  kuri attiecībā uz piekļuvi Programmai atrodas neizdevīgākā situācijā, jo
  saskaras ar
  dažādiem
  šķēršļiem, kuri liedz viņiem efektīvi izmantot Programmā paredzētās iespējas ekonomisku, sociālu, kultūras, ģeogrāfisku iemeslu, migrantu izcelsmes vai ar veselību saistītu iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ kā, piemēram, invaliditāte un

  invaliditātes, veselības problēmu,
  ar izglītības ieguvi saistītas grūtības

  saistītu grūtību, migrācijas izcelsmes, kultūras atšķirību, ekonomiskās, sociālās un ģeogrāfiskās situācijas dēļ, tostarp cilvēki no marginalizētām kopienām vai jaunieši, ko apdraud diskriminācija, kuras pamatā ir jebkurš no Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā minētajiem iemesliem
  ; [Gr. 82]

| 26) | “valsts iestāde” ir iestāde, kas valsts līmenī ir atbildīga par Programmas pārvaldības pārraudzību un uzraudzību dalībvalstī vai Programmas asociētā trešā valstī; |
| --- | --- |

26)

“valsts iestāde” ir iestāde, kas valsts līmenī ir atbildīga par Programmas pārvaldības pārraudzību un uzraudzību dalībvalstī vai Programmas asociētā trešā valstī;

| 27) | “valsts aģentūra” ir viena vai vairākas struktūras attiecīgajā dalībvalstī vai Programmas asociētā trešā valstī, kura ir atbildīga par Programmas īstenošanas pārvaldību valsts līmenī. Attiecīgajā dalībvalstī vai Programmas asociētā trešā valstī var būt vairāk nekā viena valsts aģentūra; |
| --- | --- |

27)

“valsts aģentūra” ir viena vai vairākas struktūras attiecīgajā dalībvalstī vai Programmas asociētā trešā valstī, kura ir atbildīga par Programmas īstenošanas pārvaldību valsts līmenī. Attiecīgajā dalībvalstī vai Programmas asociētā trešā valstī var būt vairāk nekā viena valsts aģentūra;

| 27a) | “izcilības zīmogs” ir kvalitātes zīme, ko piešķir Programmā iesniegtiem projektiem, kuri finansējumu būtu pelnījuši, tomēr ierobežotā budžeta dēļ to nesaņem; tas liecina, ka priekšlikums ir vērtīgs, un palīdz alternatīva finansējuma meklēšanā. [Gr. 83] |
| --- | --- |

27a)

“izcilības zīmogs” ir kvalitātes zīme, ko piešķir Programmā iesniegtiem projektiem, kuri finansējumu būtu pelnījuši, tomēr ierobežotā budžeta dēļ to nesaņem; tas liecina, ka priekšlikums ir vērtīgs, un palīdz alternatīva finansējuma meklēšanā. [Gr. 83]

3. pants

Programmas mērķi

1.   Programmas vispārējais mērķis ir atbalstīt cilvēku izglītojošo, profesionālo un personisko izaugsmi
  mūžizglītības pasākumos
  izglītības, apmācības, jaunatnes
  pasākumu
  un sporta jomā Eiropā un ārpus tās, tādējādi veicinot ilgtspējīgu izaugsmi,
  kvalitatīvu
  nodarbinātību un, sociālo kohēziju
  un iekļaušanu, sekmējot aktīvu pilsoniskumu
  un stiprinot Eiropas identitāti. Programma kā tāda ir būtisks instruments Eiropas izglītības telpas izveidei
  un inovācijas veicināšanai izglītībā un apmācībā
  , atbalstot Eiropas stratēģiskās sadarbības īstenošanu izglītības un apmācības jomā ar tās pamatā esošajām nozaru darba kārtībām, sekmējot jaunatnes politikas sadarbību saskaņā ar Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam un attīstot Eiropas dimensiju sportā. [Gr. 84]

2.   Programmas konkrētie mērķi ir:

| a) | veicināt personu mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu,
  taisnīgumu,
  izcilību, radošumu un inovāciju organizāciju un politikas līmenī izglītības un apmācības jomā; [Gr. 85] |
| --- | --- |

a)

veicināt personu mācību mobilitāti, kā arī sadarbību, iekļaušanu,
  taisnīgumu,
  izcilību, radošumu un inovāciju organizāciju un politikas līmenī izglītības un apmācības jomā; [Gr. 85]

| b) | veicināt neformālo
  un ikdienējo
  mācību mobilitāti
  , starpkultūru mācīšanos, kritisko domāšanu
  un aktīvu līdzdalību jauniešu vidū, kā arī sadarbību, iekļaušanu
  , kvalitāti
  , radošumu un inovāciju organizāciju un politikas līmenī jaunatnes jomā; [Gr. 86] |
| --- | --- |

b)

veicināt neformālo
  un ikdienējo
  mācību mobilitāti
  , starpkultūru mācīšanos, kritisko domāšanu
  un aktīvu līdzdalību jauniešu vidū, kā arī sadarbību, iekļaušanu
  , kvalitāti
  , radošumu un inovāciju organizāciju un politikas līmenī jaunatnes jomā; [Gr. 86]

| c) | veicināt sporta treneru

  darbinieku
  un personāla

  jauniešu, kas regulāri piedalās organizētās sporta nodarbībās
  mācību mobilitāti
  tautas sportā
  , kā arī sadarbību, iekļaušanu, radošumu un inovāciju sporta organizāciju un sporta politikas līmenī; [Gr. 87] |
| --- | --- |

c)

veicināt sporta treneru

  darbinieku
  un personāla

  jauniešu, kas regulāri piedalās organizētās sporta nodarbībās
  mācību mobilitāti
  tautas sportā
  , kā arī sadarbību, iekļaušanu, radošumu un inovāciju sporta organizāciju un sporta politikas līmenī; [Gr. 87]

| ca) | veicināt mūžizglītību, izmantojot starpnozaru pieeju formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās vidē un atbalstot elastīgus mācīšanās ceļus. [Gr. 88] |
| --- | --- |

ca)

veicināt mūžizglītību, izmantojot starpnozaru pieeju formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās vidē un atbalstot elastīgus mācīšanās ceļus. [Gr. 88]

2.a
     
  Programma ietver pastiprinātu starptautisko dimensiju, kuras mērķis ir atbalstīt Savienības ārējās darbības un attīstības mērķus, īstenojot sadarbību starp Savienību un trešām valstīm. [Gr. 89]

3.   Programmas mērķus sasniedz, īstenojot šādas trīs pamatdarbības:

| a) | mācību mobilitāte (“1. pamatdarbība”); |
| --- | --- |

a)

mācību mobilitāte (“1. pamatdarbība”);

| b) | starporganizāciju un starpiestāžu sadarbība (“2. pamatdarbība”) un |
| --- | --- |

b)

starporganizāciju un starpiestāžu sadarbība (“2. pamatdarbība”) un

| c) | atbalsts politikas izstrādei un sadarbībai (“3. pamatdarbība”). |
| --- | --- |

c)

atbalsts politikas izstrādei un sadarbībai (“3. pamatdarbība”).

Mērķus īsteno, izmantojot arī Jean Monnet vārdā nosauktos pasākumus, kā noteikts 7. pantā.

Visas Programmas darbības ietver izteiktu mācīšanās komponentu, kas palīdz sasniegt šajā pantā noteiktos Programmas mērķus.
  Katrā pamatdarbībā atbalstīto darbību apraksts ir izklāstīts II nodaļā (izglītība un apmācība), III nodaļā (jaunatne) un IV nodaļā (sports).
  Darbības mērķus un atbilstošās politikas prioritātes katrai darbībai detalizēti izklāsta 19. pantā minētajā darba programmā
  . [Gr. 90]

3.a pants

Eiropas pievienotā vērtība

1.
     
  Programma atbalsta tikai tās darbības un pasākumus, kas rada potenciālu Eiropas pievienoto vērtību un veicina 3. pantā minēto mērķu sasniegšanu.

2.
     
  Eiropas pievienoto vērtību Programmas darbībām un pasākumiem nodrošina, piemēram, šādi elementi:

| a) | transnacionālā
  būtība, jo īpaši attiecībā uz mobilitāti un sadarbību, kuras mērķis ir panākt ilgtspējīgu sistēmisku ietekmi; |
| --- | --- |

a)

transnacionālā
  būtība, jo īpaši attiecībā uz mobilitāti un sadarbību, kuras mērķis ir panākt ilgtspējīgu sistēmisku ietekmi;

| b) | papildināmība
  un sinerģija ar citām valstu, Savienības un starptautiskām programmām un politiku; |
| --- | --- |

b)

papildināmība
  un sinerģija ar citām valstu, Savienības un starptautiskām programmām un politiku;

| c) | ieguldījums
  Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentu efektīvā izmantošanā; |
| --- | --- |

c)

ieguldījums
  Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentu efektīvā izmantošanā;

| d) | ieguldījums
  Savienības mēroga kvalitātes nodrošināšanas standartu, tostarp hartu, izstrādē; |
| --- | --- |

d)

ieguldījums
  Savienības mēroga kvalitātes nodrošināšanas standartu, tostarp hartu, izstrādē;

| e) | ieguldījums kopīgu Savienības mēroga standartu izstrādē izglītības un apmācības programmās; |
| --- | --- |

e)

ieguldījums kopīgu Savienības mēroga standartu izstrādē izglītības un apmācības programmās;

| f) | kultūru un reliģiju dialoga veicināšana Savienībā; |
| --- | --- |

f)

kultūru un reliģiju dialoga veicināšana Savienībā;

| g) | daudzvalodības
  veicināšana Savienībā; vai |
| --- | --- |

g)

daudzvalodības
  veicināšana Savienībā; vai

| h) | piederības
  sajūtas Eiropai veicināšana un kopīga Eiropas pilsoniskuma nostiprināšana. [Gr. 91] |
| --- | --- |

h)

piederības
  sajūtas Eiropai veicināšana un kopīga Eiropas pilsoniskuma nostiprināšana. [Gr. 91]

II NODAĻA

IZGLĪTĪBA UN APMĀCĪBA

4. pants

1. pamatdarbība Mācību mobilitāte

Izglītības un apmācības jomā saskaņā ar 1. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

| a) | augstākās izglītības studentu un personāla mobilitāte; |
| --- | --- |

a)

augstākās izglītības studentu un personāla mobilitāte;

| b) | profesionālās izglītības un apmācības apguvēju un personāla mobilitāte; |
| --- | --- |

b)

profesionālās izglītības un apmācības apguvēju un personāla mobilitāte;

| c) | skolnieku

  skolēnu
  un skolu personāla
  , tostarp pirmsskolas pedagogu un agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes darbinieku,
  mobilitāte; [Gr. 92] |
| --- | --- |

c)

skolnieku

  skolēnu
  un skolu personāla
  , tostarp pirmsskolas pedagogu un agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes darbinieku,
  mobilitāte; [Gr. 92]

| d) | pieaugušo izglītības darbinieku
  un pieaugušo izglītības guvēju
  mobilitāte; [Gr. 93] |
| --- | --- |

d)

pieaugušo izglītības darbinieku
  un pieaugušo izglītības guvēju
  mobilitāte; [Gr. 93]

| e) | valodu apguves iespējas, tostarp tās, kas sniedz atbalstu mobilitātes pasākumiem. |
| --- | --- |

e)

valodu apguves iespējas, tostarp tās, kas sniedz atbalstu mobilitātes pasākumiem.

Programma atbalsta virtuālās mācīšanās un jaukta tipa mācīšanās pasākumus, kas papildina 1. punktā minētās mobilitātes darbības. Programma arī atbalsta minētos pasākumus personām, kuras nespēj piedalīties šādās mobilitātes darbībās.

Attiecīgā gadījumā Komisija nodrošina, ka virtuālās mācīšanās un jaukta tipa mācīšanās līdzekļi, kas izstrādāti saskaņā ar Programmu, tiek darīti pieejami plašākai sabiedrībai. [Gr. 94]

Atbalstu var piešķirt šajā pantā izklāstīto mobilitātes darbību sagatavošanai, tostarp, ja nepieciešams, sagatavošanas vizītēm. [Gr. 95]

5. pants

2. pamatdarbība Starporganizāciju un starpiestāžu sadarbība

Izglītības un apmācības jomā saskaņā ar 2. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

| a) | stratēģiskās
  partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai; [Gr. 96] |
| --- | --- |

a)

stratēģiskās
  partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai; [Gr. 96]

| b) | izcilības partnerības, jo īpaši Eiropas universitātes, profesionālās izcilības centri un kopīgi
  “Erasmus Mundus”
  maģistra
  vai doktora
  grādi;
  Eiropas universitāšu un profesionālās izcilības centru partnerībās darbojas vismaz viena dalībvalstī dibināta struktūra
  ; [Gr. 97] |
| --- | --- |

b)

izcilības partnerības, jo īpaši Eiropas universitātes, profesionālās izcilības centri un kopīgi
  “Erasmus Mundus”
  maģistra
  vai doktora
  grādi;
  Eiropas universitāšu un profesionālās izcilības centru partnerībās darbojas vismaz viena dalībvalstī dibināta struktūra
  ; [Gr. 97]

| c) | inovācijas partnerības,
  piemēram, pieaugušo izglītības alianses,
  lai stiprinātu Eiropas inovācijas spējas; [Gr. 98] |
| --- | --- |

c)

inovācijas partnerības,
  piemēram, pieaugušo izglītības alianses,
  lai stiprinātu Eiropas inovācijas spējas; [Gr. 98]

| d) | piekļūstamas un lietotājdraudzīgas tiešsaistes
  platformas un rīki virtuālai sadarbībai, tostarp atbalsta pakalpojumi e-mērķsadarbībai

  eTwinning
  un Eiropas Pieaugušo izglītības e-platforma

  e-platformai, kā arī instrumenti universālā mācīšanās modeļa (Universal Design for Learning) metodikas izmantošanas veicināšanai un mobilitātes veicināšanas instrumenti, piemēram, 25. panta 7.c punktā minētā Eiropas studenta karte; [Gr. 99] |
| --- | --- |

d)

piekļūstamas un lietotājdraudzīgas tiešsaistes
  platformas un rīki virtuālai sadarbībai, tostarp atbalsta pakalpojumi e-mērķsadarbībai

  eTwinning
  un Eiropas Pieaugušo izglītības e-platforma

  e-platformai, kā arī instrumenti universālā mācīšanās modeļa (Universal Design for Learning) metodikas izmantošanas veicināšanai un mobilitātes veicināšanas instrumenti, piemēram, 25. panta 7.c punktā minētā Eiropas studenta karte; [Gr. 99]

| da) | mērķtiecīga spēju veidošana augstākās izglītības jomā Programmas neasociētajās trešās valstīs. [Gr. 100] |
| --- | --- |

da)

mērķtiecīga spēju veidošana augstākās izglītības jomā Programmas neasociētajās trešās valstīs. [Gr. 100]

6. pants

3. pamatdarbībaAtbalsts politikas izstrādei un sadarbībai

Izglītības un apmācības jomā saskaņā ar 3. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

| a) | Savienības vispārējās un nozaru politikas darba kārtību sagatavošana un īstenošana izglītības un apmācības jomā, tostarp izmantojot Eurydice tīkla vai citu attiecīgu organizāciju darbību atbalstu; |
| --- | --- |

a)

Savienības vispārējās un nozaru politikas darba kārtību sagatavošana un īstenošana izglītības un apmācības jomā, tostarp izmantojot Eurydice tīkla vai citu attiecīgu organizāciju darbību atbalstu;

| b) | atbalsts Savienības instrumentiem un pasākumiem, kas veicina kompetenču, prasmju un kvalifikāciju kvalitāti, pārskatāmību un, atzīšanu
  un atjaunināšanu
   (32); [Gr. 101] |
| --- | --- |

b)

atbalsts Savienības instrumentiem un pasākumiem, kas veicina kompetenču, prasmju un kvalifikāciju kvalitāti, pārskatāmību un, atzīšanu
  un atjaunināšanu
   (32); [Gr. 101]

| c) | politikas dialogs un sadarbība ar galvenajām

  attiecīgām
  ieinteresētajām personām, tostarp Savienības mēroga tīkliem, Eiropas nevalstiskajām organizācijām un starptautiskām organizācijām izglītības un apmācības jomā
  , un atbalsts minētajām ieinteresētajām personām
  ; [Gr. 102] |
| --- | --- |

c)

politikas dialogs un sadarbība ar galvenajām

  attiecīgām
  ieinteresētajām personām, tostarp Savienības mēroga tīkliem, Eiropas nevalstiskajām organizācijām un starptautiskām organizācijām izglītības un apmācības jomā
  , un atbalsts minētajām ieinteresētajām personām
  ; [Gr. 102]

| d) | mērķtiecīgi
  pasākumi, kas veicina Programmas
  augsti
  kvalitatīvu un iekļaujošu īstenošanu; [Gr. 103] |
| --- | --- |

d)

mērķtiecīgi
  pasākumi, kas veicina Programmas
  augsti
  kvalitatīvu un iekļaujošu īstenošanu; [Gr. 103]

| e) | sadarbība ar citiem Savienības instrumentiem un atbalsts citām Savienības politikas jomām; |
| --- | --- |

e)

sadarbība ar citiem Savienības instrumentiem un atbalsts citām Savienības politikas jomām;

| f) | informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības par Eiropas politikas rezultātiem un prioritātēm, kā arī par Programmu. |
| --- | --- |

f)

informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības par Eiropas politikas rezultātiem un prioritātēm, kā arī par Programmu.

7. pants

Jean Monnet vārdā nosauktie pasākumi

Programma atbalsta mācīšanu, mācīšanos, pētniecību un debates par Eiropas integrācijas jautājumiem
  un Savienības nākotnes izaicinājumiem un iespējām
  , veicot šādas darbības: [Gr. 104]

| a) | Jean Monnet

  vārdā nosauktais pasākums augstākās izglītības jomā;
  [Gr. 105] |
| --- | --- |

a)

Jean Monnet

  vārdā nosauktais pasākums augstākās izglītības jomā;
  [Gr. 105]

| b) | Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums citās

  visās
  izglītības un apmācības jomās; [Gr. 106] |
| --- | --- |

b)

Jean Monnet vārdā nosauktais pasākums citās

  visās
  izglītības un apmācības jomās; [Gr. 106]

| c) | atbalsts šādām iestādēm, kas darbojas Eiropas interesēs: Eiropas Universitātes institūts, Florencē, tostarp starpvalstu pārvaldības skola; Eiropas Koledža (studentu pilsētiņas Brigē un Natolinā); Eiropas Publiskās pārvaldes institūts, Māstrihtā; Eiropas tiesību akadēmija, Trīrē; Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūra, Odensē un Starptautiskais Eiropas apmācību centrs, Nicā. |
| --- | --- |

c)

atbalsts šādām iestādēm, kas darbojas Eiropas interesēs: Eiropas Universitātes institūts, Florencē, tostarp starpvalstu pārvaldības skola; Eiropas Koledža (studentu pilsētiņas Brigē un Natolinā); Eiropas Publiskās pārvaldes institūts, Māstrihtā; Eiropas tiesību akadēmija, Trīrē; Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūra, Odensē un Starptautiskais Eiropas apmācību centrs, Nicā.

III NODAĻA

JAUNATNE

8. pants

1. pamatdarbība Mācību mobilitāte

Jaunatnes jomā saskaņā ar 1. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

| a) | jauniešu mobilitāte; |
| --- | --- |

a)

jauniešu mobilitāte;

| b) | jauniešu līdzdalības darbības; |
| --- | --- |

b)

jauniešu līdzdalības darbības;

| c) | DiscoverEU darbības; |
| --- | --- |

c)

DiscoverEU darbības;

| d) | jaunatnes darbinieku mobilitāte. |
| --- | --- |

d)

jaunatnes darbinieku mobilitāte.

9. pants

2. pamatdarbība Starporganizāciju un starpiestāžu sadarbība

Jaunatnes jomā saskaņā ar 2. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

| a) | stratēģiskās
  partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai; [Gr. 107] |
| --- | --- |

a)

stratēģiskās
  partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai; [Gr. 107]

| b) | inovācijas partnerības, lai stiprinātu Eiropas inovācijas spējas; |
| --- | --- |

b)

inovācijas partnerības, lai stiprinātu Eiropas inovācijas spējas;

| c) | piekļūstamas un lietotājdraudzīgas
  tiešsaistes platformas un rīki virtuālai sadarbībai. [Gr. 108] |
| --- | --- |

c)

piekļūstamas un lietotājdraudzīgas
  tiešsaistes platformas un rīki virtuālai sadarbībai. [Gr. 108]

10. pants

3. pamatdarbība Atbalsts politikas izstrādei un sadarbībai

Jaunatnes jomā saskaņā ar 3. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

| a) | Savienības politikas darba kārtības jaunatnei sagatavošana un īstenošana
  , attiecīgā gadījumā
  ar jaunatnes vikivietnes tīkla atbalstu; [Gr. 109] |
| --- | --- |

a)

Savienības politikas darba kārtības jaunatnei sagatavošana un īstenošana
  , attiecīgā gadījumā
  ar jaunatnes vikivietnes tīkla atbalstu; [Gr. 109]

| b) | Savienības rīki un pasākumi, kas veicina kompetenču un prasmju kvalitāti, pārredzamību un atzīšanu, jo īpaši izmantojot Youthpass; |
| --- | --- |

b)

Savienības rīki un pasākumi, kas veicina kompetenču un prasmju kvalitāti, pārredzamību un atzīšanu, jo īpaši izmantojot Youthpass;

| c) | politikas dialogs un sadarbība ar attiecīgajām galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp Savienības mēroga tīkliem, Eiropas nevalstiskajām organizācijām un starptautiskām organizācijām jaunatnes jomā,
  un atbalsts minētajām ieinteresētajām personām,
  ES jaunatnes dialogs, kā arī atbalsts Eiropas Jaunatnes forumam; [Gr. 110] |
| --- | --- |

c)

politikas dialogs un sadarbība ar attiecīgajām galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp Savienības mēroga tīkliem, Eiropas nevalstiskajām organizācijām un starptautiskām organizācijām jaunatnes jomā,
  un atbalsts minētajām ieinteresētajām personām,
  ES jaunatnes dialogs, kā arī atbalsts Eiropas Jaunatnes forumam; [Gr. 110]

| d) | pasākumi, kas veicina Programmas
  augsti
  kvalitatīvu un iekļaujošu īstenošanu; [Gr. 111] |
| --- | --- |

d)

pasākumi, kas veicina Programmas
  augsti
  kvalitatīvu un iekļaujošu īstenošanu; [Gr. 111]

| e) | sadarbība ar citiem Savienības instrumentiem un atbalsts citām Savienības politikas jomām; |
| --- | --- |

e)

sadarbība ar citiem Savienības instrumentiem un atbalsts citām Savienības politikas jomām;

| f) | informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības par Eiropas politikas rezultātiem un prioritātēm, kā arī par Programmu. |
| --- | --- |

f)

informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības par Eiropas politikas rezultātiem un prioritātēm, kā arī par Programmu.

IV NODAĻA

SPORTS

11. pants

1. pamatdarbība Mācību mobilitāte

Sporta jomā saskaņā ar 1. pamatdarbību Programma atbalsta
  jauniešu, kas nodarbojas ar tautas sportu, un tautas sportā iesaistītu
  sporta
  darbinieku
  mobilitāti. [Gr. 112]

12. pants

2. pamatdarbība Starporganizāciju un starpiestāžu sadarbība

Sporta jomā saskaņā ar 2. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

| a) | partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai; |
| --- | --- |

a)

partnerības sadarbībai un prakses apmaiņai, tostarp maza mēroga partnerības, lai veicinātu plašāku un iekļaujošāku piekļuvi Programmai;

| b) | bezpeļņas
  tautas
  sporta pasākumi,
  tostarp neliela mēroga pasākumi,
  kuru mērķis ir turpināt attīstīt Eiropas dimensiju sportā. [Gr. 113] |
| --- | --- |

b)

bezpeļņas
  tautas
  sporta pasākumi,
  tostarp neliela mēroga pasākumi,
  kuru mērķis ir turpināt attīstīt Eiropas dimensiju sportā. [Gr. 113]

13. pants

3. pamatdarbība Atbalsts politikas izstrādei un sadarbībai

Sporta jomā saskaņā ar 3. pamatdarbību Programma atbalsta šādas darbības:

| a) | Savienības politikas darba kārtības sportam un fiziskajām aktivitātēm sagatavošana un īstenošana; |
| --- | --- |

a)

Savienības politikas darba kārtības sportam un fiziskajām aktivitātēm sagatavošana un īstenošana;

| b) | politikas dialogs un sadarbība ar attiecīgajām galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp Eiropas nevalstiskajām organizācijām un starptautiskām organizācijām sporta jomā; [Gr. 114] |
| --- | --- |

b)

politikas dialogs un sadarbība ar attiecīgajām galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp Eiropas nevalstiskajām organizācijām un starptautiskām organizācijām sporta jomā; [Gr. 114]

| ba) | pasākumi, kas veicina Programmas augsti kvalitatīvu un iekļaujošu īstenošanu; [Gr. 115] |
| --- | --- |

ba)

pasākumi, kas veicina Programmas augsti kvalitatīvu un iekļaujošu īstenošanu; [Gr. 115]

| bb) | sadarbība ar citiem Savienības instrumentiem un atbalsts citām Savienības politikas jomām; [Gr. 116] |
| --- | --- |

bb)

sadarbība ar citiem Savienības instrumentiem un atbalsts citām Savienības politikas jomām; [Gr. 116]

| c) | informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības par Eiropas politikas rezultātiem un prioritātēm, kā arī par Programmu, ieskaitot sporta godalgas un apbalvojumus. |
| --- | --- |

c)

informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības par Eiropas politikas rezultātiem un prioritātēm, kā arī par Programmu, ieskaitot sporta godalgas un apbalvojumus.

IVA NODAĻA

IVA NODAĻA

IEKĻAUŠANA [Gr. 117]

IEKĻAUŠANA

13.a pants

Iekļaušanas stratēģija

1.
     
  Komisija līdz 2021. gada 31. martam izstrādā iekļaušanas pasākumu satvaru, kā arī norādījumus to īstenošanai. pamatojoties uz šo satvaru un īpašu uzmanību pievēršot valstij raksturīgajiem konkrētajiem problēmjautājumiem, kas saistīti ar piekļuvi Programmai, valstu aģentūras izstrādā valsts daudzgadu iekļaušanas stratēģiju. Stratēģiju publisko līdz 2021. gada 30. jūnijam un regulāri pārrauga tās īstenošanu.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētajā satvarā un stratēģijā īpašu uzmanību pievērš šādiem aspektiem:

| a) | sadarbība ar sociālajiem partneriem, valsts un vietējām iestādēm un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

a)

sadarbība ar sociālajiem partneriem, valsts un vietējām iestādēm un pilsonisko sabiedrību;

| b) | atbalsts vietējās sabiedrības izveidotām kopienu organizācijām, kas strādā tieši ar mērķauditorijas grupām; |
| --- | --- |

b)

atbalsts vietējās sabiedrības izveidotām kopienu organizācijām, kas strādā tieši ar mērķauditorijas grupām;

| c) | mērķauditorijas sasniegšana un komunikācija ar mērķauditoriju, tostarp izplatot lietotājdraudzīgu informāciju; |
| --- | --- |

c)

mērķauditorijas sasniegšana un komunikācija ar mērķauditoriju, tostarp izplatot lietotājdraudzīgu informāciju;

| d) | pieteikšanās procedūru vienkāršošana; |
| --- | --- |

d)

pieteikšanās procedūru vienkāršošana;

| e) | specifisku konsultāciju sniegšana un mācību un atbalsta pakalpojumu nodrošināšana mērķauditorijas grupām gan pirms pieteikšanās, gan dalībnieku sagatavošanā faktiskajai līdzdalībai Programmā; |
| --- | --- |

e)

specifisku konsultāciju sniegšana un mācību un atbalsta pakalpojumu nodrošināšana mērķauditorijas grupām gan pirms pieteikšanās, gan dalībnieku sagatavošanā faktiskajai līdzdalībai Programmā;

| f) | piekļūstamības nodrošināšanas paraugprakse un atbalsta pakalpojumi cilvēkiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

f)

piekļūstamības nodrošināšanas paraugprakse un atbalsta pakalpojumi cilvēkiem ar invaliditāti;

| g) | atbilstošu kvalitatīvo un kvantitatīvo datu vākšana stratēģijas efektivitātes novērtēšanai; |
| --- | --- |

g)

atbilstošu kvalitatīvo un kvantitatīvo datu vākšana stratēģijas efektivitātes novērtēšanai;

| h) | finansiālā atbalsta pasākumu piemērošana saskaņā ar 13.b pantu. [Gr. 118] |
| --- | --- |

h)

finansiālā atbalsta pasākumu piemērošana saskaņā ar 13.b pantu. [Gr. 118]

13.b pants

Iekļaušanai paredzētie finansiālā atbalsta pasākumi

1.
     
  Komisija un dalībvalstis sadarbojas, lai nodrošinātu, ka tiek ieviesti atbilstoši finansiālā atbalsta pasākumi, tostarp attiecīgā gadījumā priekšfinansējums, lai atbalstītu cilvēkus, kuriem ir mazāk iespēju un kuriem piedalīties Programmā liedz finansiāli iemesli — vai nu atrašanās nelabvēlīgā ekonomiskā situācijā, vai arī tas, ka piedalīšanās Programmā šiem cilvēkiem viņu konkrētās situācijas dēļ būtu saistīta ar papildu izmaksām, un tās radītu ievērojamu šķērsli dalībai. Finansiālos iemeslus un sniedzamā atbalsta līmeni izvērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētajos finansiālā atbalsta pasākumos var ietilpt:

| a) | no citiem Savienības instrumentiem, piemēram, Eiropas Sociālā Fonda+, pieejamais atbalsts; |
| --- | --- |

a)

no citiem Savienības instrumentiem, piemēram, Eiropas Sociālā Fonda+, pieejamais atbalsts;

| b) | valstu shēmās pieejamais atbalsts; |
| --- | --- |

b)

valstu shēmās pieejamais atbalsts;

| c) | mobilitātes darbībām pieejamā Programmas atbalsta pielāgošana un papildināšana. |
| --- | --- |

c)

mobilitātes darbībām pieejamā Programmas atbalsta pielāgošana un papildināšana.

3.
     
  Izpildot šā panta 2. punkta c) apakšpunktu, Komisija vajadzības gadījumā pielāgo vai atļauj valstu aģentūrām pielāgot dotācijas, kas paredzētas mobilitātes darbību atbalstam Programmas ietvaros. Turklāt Komisija saskaņā ar 14. pantā izklāstītajiem noteikumiem izveido īpašu budžetu papildu finansiālā atbalsta pasākumu finansēšanai saskaņā ar Programmu.

4.
     
  Iekļaušanas sekmēšanas vai atbalstīšanas pasākumu izmaksas nekādā gadījumā nav par pamatu saskaņā ar Programmu iesniegta pieteikuma noraidīšanai. [Gr. 119]

V NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

14. pants

Budžets

1.   Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir EUR 30 000 000 000 pašreizējās

  41 097 000 000 2018. gada salīdzināmajās cenās (EUR 46 758 000 000 faktiskajās
  cenās. [Gr. 120]

Eiropas Parlaments un Padome apstiprina ikgadējās apropriācijas, ievērojot daudzgadu finanšu shēmas robežvērtības. [Gr. 121]

2.   Programmu īsteno atbilstīgi šādam orientējošajam sadalījumam:

| a) | EUR 24 940 000 000

  83 % no 1. punktā minētās summas piešķir
  darbībām izglītības un apmācības jomā, no kurām: [Gr. 122]







  1) | vismaz EUR 8 640 000 000 būtu jāpiešķir

  34,66 % piešķir
  augstākās izglītības darbībām, kas minētas 4. panta a) punktā un 5. panta a) punktā; [Gr. 123] |
| --- | --- | --- |

a)

EUR 24 940 000 000

  83 % no 1. punktā minētās summas piešķir
  darbībām izglītības un apmācības jomā, no kurām: [Gr. 122]

1)

vismaz EUR 8 640 000 000 būtu jāpiešķir

  34,66 % piešķir
  augstākās izglītības darbībām, kas minētas 4. panta a) punktā un 5. panta a) punktā; [Gr. 123]

| 2) | vismaz EUR 5 230 000 000

  23 % piešķir
  darbībām profesionālajā izglītībā un apmācībā, kas minētas 4. panta b) punktā un 5. panta a) punktā; [Gr. 124] |
| --- | --- |

2)

vismaz EUR 5 230 000 000

  23 % piešķir
  darbībām profesionālajā izglītībā un apmācībā, kas minētas 4. panta b) punktā un 5. panta a) punktā; [Gr. 124]

| 3) | vismaz EUR 3 790 000 000

  15,63 % piešķir
  skolu izglītības
  , tostarp pirmsskolas un agrīnās izglītības,
  darbībām, kas minētas 4. panta c) punktā un 5. panta a) punktā; [Gr. 125] |
| --- | --- |

3)

vismaz EUR 3 790 000 000

  15,63 % piešķir
  skolu izglītības
  , tostarp pirmsskolas un agrīnās izglītības,
  darbībām, kas minētas 4. panta c) punktā un 5. panta a) punktā; [Gr. 125]

| 4) | vismaz EUR 1 190 000 000

  6 % piešķir
  pieaugušo izglītības darbībām, kas minētas 4. panta d) punktā un 5. panta a) punktā; [Gr. 126] |
| --- | --- |

4)

vismaz EUR 1 190 000 000

  6 % piešķir
  pieaugušo izglītības darbībām, kas minētas 4. panta d) punktā un 5. panta a) punktā; [Gr. 126]

| 5) | EUR 450 000 000

  1,8 % piešķir

  Jean Monnet vārdā nosauktajiem pasākumiem, kas minēti 7. pantā; [Gr. 127] |
| --- | --- |

5)

EUR 450 000 000

  1,8 % piešķir

  Jean Monnet vārdā nosauktajiem pasākumiem, kas minēti 7. pantā; [Gr. 127]

| 5a) | 13,91 % no šā punkta a) apakšpunktā minētās summas piešķir galvenokārt tieši pārvaldītām darbībām, tostarp darbībām, kas minētas 4. panta e) punktā, 5. panta b) līdz d) punktā un 6. panta a) līdz f) punktā; [Gr. 128] |
| --- | --- |

5a)

13,91 % no šā punkta a) apakšpunktā minētās summas piešķir galvenokārt tieši pārvaldītām darbībām, tostarp darbībām, kas minētas 4. panta e) punktā, 5. panta b) līdz d) punktā un 6. panta a) līdz f) punktā; [Gr. 128]

| 5b) | atlikušos 5 % atļauts izmantot jebkuras II nodaļā paredzētās darbības finansēšanai; [Gr. 129] |
| --- | --- |

5b)

atlikušos 5 % atļauts izmantot jebkuras II nodaļā paredzētās darbības finansēšanai; [Gr. 129]

| b) | EUR 3 100 000 000

  10,3 % no 1. punktā minētās summas piešķir
  darbībām jaunatnes jomā, kas minētas 8. līdz 10. pantā; [Gr. 130] |
| --- | --- |

b)

EUR 3 100 000 000

  10,3 % no 1. punktā minētās summas piešķir
  darbībām jaunatnes jomā, kas minētas 8. līdz 10. pantā; [Gr. 130]

| c) | EUR 550 000 000

  2 % no 1. punktā minētās summas piešķir
  darbībām sporta jomā, kas minētas 11. līdz 13. pantā; un [Gr. 131] |
| --- | --- |

c)

EUR 550 000 000

  2 % no 1. punktā minētās summas piešķir
  darbībām sporta jomā, kas minētas 11. līdz 13. pantā; un [Gr. 131]

| d) | vismaz EUR 960 000 000

  3,2 % no 1. punktā minētās summas piešķir
  kā ieguldījumu valstu aģentūru darbības izmaksās. [Gr. 132] |
| --- | --- |

d)

vismaz EUR 960 000 000

  3,2 % no 1. punktā minētās summas piešķir
  kā ieguldījumu valstu aģentūru darbības izmaksās. [Gr. 132]

Atlikušos 1,5 %, kas nav piešķirti saskaņā ar šā punkta pirmajā daļā izklāstīto orientējošo sadalījumu, var izmantot programmu atbalstam. [Gr. 132]

3.   Papildus 1. punktā norādītajam finansējumam un lai veicinātu programmas starptautisko dimensiju, dara pieejamu papildu finanšu ieguldījumu no Regulas

  Regula
  .../... [Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instruments] (33) un no Regulas.

  Regula .
  ../... [IPA III] (34)

  nodrošina finansiālu ieguldījumu
  , lai atbalstītu darbības, ko
  ievieš un
  īsteno un pārvalda saskaņā ar šo regulu. Šo ieguldījumu finansē saskaņā ar regulām, ar ko izveido minētos instrumentus.

  Minētā finansējuma izmantošanai piemēro šo regulu, vienlaikus nodrošinot atbilstību
  regulām,
  kas reglamentē Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumentu un attiecīgi IPA III
  . [Gr. 134]

4.   Panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai Programmas īstenošanai, piemēram, sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, tostarp
  korporatīvām
  informācijas tehnoloģiju sistēmām
  un ar piekļūstamību saistītām konsultācijām un apmācībai
  . [Gr. 135]

5.   Neskarot Finanšu regulu, izdevumi par darbībām, kas saistītas ar pirmajā darba programmā iekļautajiem projektiem, var būt attiecināmie izdevumi no 2021. gada 1. janvāra.

6.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz Programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu], vai netieši, saskaņā ar minēta punkta [c) apakšpunktu]. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

6.a
     
  Prioritātes 2. punktā paredzētajam budžeta sadalījumam pa darbībām nosaka 19. pantā minētajā darba programmā. [Gr. 136]

15. pants

ES finansējuma veidi un īstenošanas metodes

1.   Programmu konsekventi īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas [61. panta 1. punkta c) apakšpunktā].

2.   Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, proti, dotācijas, godalgas un iepirkums.

3.   Iemaksas savstarpējās apdrošināšanas mehānismos var segt risku, kas saistīts ar finansējuma atgūšanu no saņēmējiem, un uzskatāmas par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas X [garantiju fonda regulas pēctece] [X pantā] paredzētos noteikumus.

VI NODAĻA

LĪDZDALĪBA PROGRAMMĀ

16. pants

Programmas asociētās trešās valstis

1.   Programmā var piedalīties šādas trešās valstis:

| a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti Eiropas Ekonomikas zonas līgumā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti Eiropas Ekonomikas zonas līgumā;

| b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| c) | valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

c)

valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| d) | citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti konkrētā nolīgumā, kurā ietverta trešās valsts dalība Savienības programmā, ar nosacījumu, ka nolīgumā:






  — | nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp Savienības programmās līdzdalīgās trešās valsts ieguldījumiem un ieguvumiem; |
| --- | --- | --- |

d)

citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti konkrētā nolīgumā, kurā ietverta trešās valsts dalība Savienības programmā, ar nosacījumu, ka nolīgumā:

—

nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp Savienības programmās līdzdalīgās trešās valsts ieguldījumiem un ieguvumiem;

| — | paredz nosacījumus par dalību programmās, tostarp aprēķinot finansiālo ieguldījumu atsevišķām programmām un to administratīvās izmaksas. Šie ieguldījumi ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu]; |
| --- | --- |

—

paredz nosacījumus par dalību programmās, tostarp aprēķinot finansiālo ieguldījumu atsevišķām programmām un to administratīvās izmaksas. Šie ieguldījumi ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu];

| — | nedod trešai valstij lēmumu pieņemšanas pilnvaras par programmu; |
| --- | --- |

—

nedod trešai valstij lēmumu pieņemšanas pilnvaras par programmu;

| — | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

—

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses.

2.   Šā panta 1. punktā minētās valstis pilnībā piedalās Programmā tikai tad, ja tās pilda visus pienākumus, ko šī regula uzliek dalībvalstīm.

17. pants

Programmas neasociētās trešās valstis

Attiecībā uz darbībām, kas minētas 4. līdz 6. pantā, 7. panta a) un b) punktā, un 8. līdz 10. pantā, 12. un 13. pantā,
  pienācīgi pamatotos gadījumos, kas atbilst Savienības interesēm,
  Programmā var piedalīties šādas

  juridiskas personas no jebkuras
  trešās valstis

  valsts
  : [Gr. 137]

| a) | 16. pantā minētās trešās valstis, kas neatbilst minētā panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

16. pantā minētās trešās valstis, kas neatbilst minētā panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem;

| b) | jebkura cita trešā valsts. [Gr. 137] |
| --- | --- |

b)

jebkura cita trešā valsts. [Gr. 137]

18. pants

Noteikumi par tiešu un netiešu pārvaldību

1.   Programma ir atvērta publiskām un privātām juridiskām personām, kas darbojas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomās.

2.   Īstenojot Programmu,

  inter alia

  , atlasot dalībniekus un piešķirot dotācijas, Komisija un dalībvalstis nodrošina to, ka tiek veikti pasākumi, lai veicinātu sociālo iekļaušanu un uzlabotu to iedzīvotāju informēšanu, kuriem ir mazāk iespēju.
  [Gr. 138]

3.   Attiecībā uz atlasi saskaņā ar tiešo un netiešo pārvaldību, Finanšu regulas [145. panta 3. punkta trešajā ievilkumā] minētā novērtēšanas komiteja var sastāvēt no ārējiem ekspertiem.

4.   Uzskata, ka publiskajām struktūrām, kā arī iestādēm un organizācijām, kas darbojas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā un kas pēdējos divos gados vairāk nekā 50 % no saviem gada ieņēmumiem ir saņēmušas no publisko naudas līdzekļu avotiem, ir pietiekamas finanšu, profesionālās un administratīvās spējas, lai veiktu Programmā paredzētās darbības. Tām nepieprasa iesniegt papildu dokumentus, lai pierādītu minētās spējas.

4.a
     
  Finansiālā atbalsta apmēru, piemēram, dotācijas, vienreizējos maksājumus, vienotas likmes maksājumus un vienības izmaksas, regulāri pārskata un pielāgo uzņemošās valsts vai reģiona dzīves dārdzībai un uzturēšanās izmaksām, pamatojoties uz Eurostat datiem. Izdarot pielāgojumus dzīves dārdzībai un uzturēšanās izmaksām, pienācīgi ņem vērā ceļa izdevumus braucienam uz uzņemošo valsti vai reģionu un atpakaļ. [Gr. 139]

5.   Lai uzlabotu piekļuvi cilvēkiem, kam ir mazāk iespēju, un nodrošinātu netraucētu Programmas īstenošanu, Komisija var pielāgot vai var atļaut 23. pantā minētajām valsts aģentūrām, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, pielāgot dotācijas, lai atbalstītu Programmas mobilitātes darbības.
  [Gr. 140]

6.   Komisija var organizēt kopīgus konkursus ar Programmas neasociētām trešām valstīm vai to organizācijām un aģentūrām, lai finansētu projektus, pamatojoties uz līdzvērtīgu finansējumu. Projektus var novērtēt un atlasīt, piemērojot kopīgas novērtēšanas un atlases procedūras, par kurām jāvienojas attiecīgajām finansēšanas organizācijām vai aģentūrām, ievērojot Finanšu regulā noteiktos principus.

VII NODAĻA

PLĀNOŠANA, UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA

19. pants

Darba programma

Programmu īsteno ar

  Sekundāros politikas pasākumus un prioritātes, tostarp 4. līdz 13. pantā minēto konkrēto iniciatīvu sīkākus aspektus, nosaka
  darba programmām, kas minētas

  programmā
  ,
  kā minēts
  Finanšu regulas [108.

  110.
  pantā].
  Darba programmā izklāsta arī to, kā Programma tiks īstenota
  . Turklāt darba programmā norāda katrai darbībai piešķirto summu un līdzekļu sadalījumu starp dalībvalstīm un Programmas asociētām trešām valstīm attiecībā uz darbībām, kuras jāpārvalda ar valsts aģentūras starpniecību. Darba programmu Komisija pieņem ar īstenošanas aktu. Minētos īstenošanas

  ir pilnvarota pieņemt deleģētos
  aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 31. pantā

  30. pantu, lai papildinātu šo regulu
  ,
  pieņemot darba programmu
  . [Gr. 141]

20. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Regulas pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par Programmas virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto vispārējo un konkrēto mērķu sasniegšanu.

2.   Lai nodrošinātu efektīvu Programmas novērtējumu virzībā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 30. pantu, lai grozītu pielikumu, vajadzības gadījumā pārskatot vai papildinot rādītājus, un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas sistēmas izveidi.

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēmas nodrošina, ka Savienības līdzekļu saņēmēji Finanšu regulas [2. panta 5. punkta] nozīmē Programmas īstenošanas un novērtēšanas uzraudzībai vajadzīgos datus vāc efektīvi, lietderīgi, savlaicīgi un atbilstošā detalizācijas pakāpē. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm tiek noteiktas samērīgas ziņošanas prasības.

21. pants

Novērtēšana
  , vidusposma novērtējums un pārskatīšana [Gr. 142]

1.   
  Jebkuru
  novērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. [Gr. 143]

2.   Programmas starpposma

  vidusposma
  novērtējumu veic, tiklīdz par Programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet
  nekādā gadījumā
  ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš Programmas īstenošanas sākuma

  2024. gada 31. decembrī
  . Tam pievieno arī iepriekšējās programmas galīgo novērtējumu
  , kurš izmantojams vidusposma novērtējuma sagatavošanā. Vidusposma novērtējumā līdzās Programmas vispārējās efektivitātes un snieguma izvērtēšanai īpašu uzmanību pievērš IVa nodaļā izklāstīto iekļaušanas pasākumu izpildei, centieniem, kas īstenoti, lai atbalsta saņēmējiem Programmu padarītu vienkāršāku, un 5. panta b) punktā un 8. panta c) punktā minēto jauno iniciatīvu īstenošanai. Vidusposma novērtējumā aplūko Programmas dalībnieku sastāvu, īpaši raugoties uz cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju. [Gr. 144]

3.   Neskarot IX nodaļā paredzētās prasības un valstu aģentūru pienākumus, kas minēti 24. pantā, dalībvalstis līdz 2024. gada 30. aprīlim iesniedz Komisijai ziņojumu par Programmas īstenošanu un ietekmi to attiecīgajās teritorijās.
  EĀDD iesniedz līdzīgu ziņojumu par Programmas īstenošanu un ietekmi jaunattīstības valstīs, kuras piedalās Programmā
  . [Gr. 145]

3.a
     
  Vajadzības gadījumā Komisija, pamatojoties uz vidusposma novērtējumu, nāk klajā ar atbilstošiem likumdošanas priekšlikumiem par grozījumu izdarīšanu šajā regulā. Komisija ierodas kompetentajā Eiropas Parlamenta komitejā un kompetentajā Padomes struktūrā, lai sniegtu ziņojumu par vidusposma novērtējumu, tostarp attiecībā uz lēmumu par to, vai šajā regulā izdarāmi grozījumi. [Gr. 146]

4.   Īstenošanas perioda beigās, bet ne vēlāk kā pēc četriem

  trim
  gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic Programmas galīgo novērtēšanu. [Gr. 147]

5.   Komisija
  nosūta
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs novērtēšanas rezultātus

  visus novērtējumus un vidusposma novērtējumu
  kopā ar saviem apsvērumiem. [Gr. 148]

VIII NODAĻA

INFORMĀCIJA, KOMUNIKĀCIJA UN IZPLATĪŠANA

22. pants

Informācija, komunikācija un izplatīšana

1.   Šīs regulas

  Sadarbībā ar Komisiju un pamatojoties uz Savienības mēroga satvaru,
  24. pantā minētās valstu aģentūras izstrādā konsekventu stratēģiju, lai efektīvi izplatītu un izmantotu to darbību

  pasākumu
  rezultātus, kurus

  kuri atbalstīti ar
  Programmas ietvaros atbalsta pārvaldītās darbības,
  pārvaldītajām darbībām
  ,
  un
  palīdz Komisijai veikt
  tās
  vispārējo uzdevumu izplatīt informāciju par Programmu, tostarp informāciju par valstu un Savienības līmenī pārvaldītām darbībām un pasākumiem, un tās rezultātiem, un

  . Valstu aģentūras
  informē attiecīgās mērķgrupas par savā valstī veiktajām darbībām un pasākumiem
  , tiecoties uzlabot ieinteresēto personu sadarbību un atbalstīt starpnozaru pieeju Programmas īstenošanā. Īstenojot komunikācijas un informēšanas pasākumus un izplatot informāciju, Komisija un valstu aģentūras atbilstoši IVa nodaļai pievērš īpašu uzmanību cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju, tiecoties palielināt viņu līdzdalību Programmā
  . [Gr. 149]

1.a
     
  Visus būtiskos Programmas dokumentus, kas paredzēti atbalsta saņēmējiem, tostarp pieteikuma veidlapas, norādījumus un būtisku informāciju, dara pieejamus vismaz visās Savienības oficiālajās valodās. [Gr. 150]

2.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību, jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

3.   Programmas aptvertajās jomās juridiskās personas ar Programmu saistītās informācijas paziņošanai un izplatīšanai izmanto zīmolvārdu “Erasmus”

  “Erasmus+”
  .

4.   Saistībā ar Programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko

  piekļūstamā veidā īsteno
  informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem. [Gr. 151]

4.a
     
  Valstu aģentūras izplata informāciju par Programmu arī profesionālās orientācijas dienestiem izglītības un apmācības iestādēs un nodarbinātības dienestiem. [Gr. 152]

IX NODAĻA

PĀRVALDĪBA UN REVĪZIJAS SISTĒMA

23. pants

Valsts iestāde

1.   Līdz [...] dalībvalstis ar oficiālu paziņojumu, kuru to pastāvīgā pārstāvniecība nosūta Komisijai, paziņo Komisijai, kura(s) persona(s) šīs regulas vajadzībām ir juridiski pilnvarota rīkoties tās vārdā kā valsts iestāde. Gadījumā, ja Programmas darbības laikā nomaina valsts iestādi, attiecīgā dalībvalsts par to tādā pašā kārtībā nekavējoties paziņo Komisijai.

2.   Dalībvalstis veic visus nepieciešamos un piemērotos pasākumus, lai novērstu jebkādus juridiskos un administratīvos šķēršļus atbilstošai

  pienācīgai
  Programmas darbībai, tostarp, ja iespējams, pasākumus, kuru mērķis ir
  novērst nodokļu piemērošanu dotācijām, nodrošināt tiesību pārnesamību starp Savienības sociālajām sistēmām un
  risināt jautājumus, kas apgrūtina vīzu
  vai uzturēšanās atļauju
  saņemšanu. [Gr. 153]

3.   Līdz [...] valsts iestāde norīko valsts aģentūru vai valsts aģentūras. Ja ir vairāk nekā viena valsts aģentūra, dalībvalstis izveido atbilstošu mehānismu Programmas īstenošanas saskaņotai pārvaldībai valsts līmenī, jo īpaši, lai nodrošinātu Programmas saskaņotu un izmaksu ziņā lietderīgu īstenošanu un šim nolūkam efektīvu saziņu ar Komisiju un lai atvieglotu iespējamu līdzekļu pārdali starp aģentūrām, tādējādi nodrošinot elastību un dalībvalstīm piešķirto līdzekļu labāku izlietošanu. Katra dalībvalsts nosaka, kā tā organizē attiecības starp valsts iestādi un valsts aģentūru, tostarp tādus uzdevumus kā, piemēram, valsts aģentūras darba programmas izstrādi. Valsts iestāde iesniedz Komisijai attiecīgu ex ante atbilstības izvērtējumu par to, ka valsts aģentūra atbilst Finanšu regulas [58. panta 1. punkta c), v) un vi) apakšpunktam] un [60. panta 1., 2. un 3. punktam], kā arī Savienības prasībām par valstu aģentūru iekšējās kontroles standartiem un noteikumiem par dotāciju piešķiršanai paredzēto Programmas līdzekļu pārvaldību.

4.   Valsts iestāde norīko neatkarīgu revīzijas iestādi, kā minēts 26. pantā.

5.   Valsts iestāde izstrādā tās ex ante atbilstības izvērtējumu, pamatojoties uz pašas veikto kontroli un revīziju un/vai uz 26. pantā minētās neatkarīgās revīzijas iestādes veikto kontroli un revīziju. Ja Programmas īstenošanai norīkotā valsts aģentūra ir tā pati iestāde, ko valsts aģentūra bija norīkojusi iepriekšējās Programmas īstenošanai, ex ante atbilstības izvērtējumam paredzēto tvērumu ierobežo, iekļaujot tikai jaunās un šai Programmai raksturīgās prasības.

6.   Gadījumā, ja Komisija noraida norīkoto valsts aģentūru, pamatojoties uz tās veikto ex ante atbilstības izvērtējuma novērtējumu, vai ja valsts aģentūra neatbilst Komisijas noteiktajām minimālajām prasībām, valsts iestāde nodrošina, ka tiek veikti nepieciešamie uzlabojumi, lai valsts aģentūra varētu izpildīt Komisijas noteiktās minimālās prasības, vai norīko citu struktūru kā valsts aģentūru.

7.   Valsts iestāde pārrauga un uzrauga Programmas pārvaldību valsts līmenī. Pirms jebkādu lēmumu pieņemšanas, kas var būtiski ietekmēt Programmas pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz tās valsts aģentūru, valsts iestāde par to savlaicīgi informē Komisiju un apspriežas ar to.

8.   Valsts iestāde nodrošina pietiekamu savas valsts aģentūras darbību līdzfinansējumu, lai nodrošinātu, ka Programmu pārvalda atbilstīgi piemērojamām Savienības normām.

9.   Pamatojoties uz valsts aģentūras ikgadējo pārvaldības deklarāciju, neatkarīgu revīzijas atzinumu par šo deklarāciju un Komisijas veikto valsts aģentūras atbilstības un sasniegumu analīzi, valsts iestāde katru gadu sniedz Komisijai informāciju par tās īstenotajiem pārraudzības un uzraudzības pasākumiem attiecībā uz Programmu.
  Ja iespējams, šādu informāciju dara pieejamu sabiedrībai
  . [Gr. 154]

10.   Valsts iestāde uzņemas atbildību par to Savienības līdzekļu pienācīgu pārvaldību, ko Komisija nodevusi valsts aģentūras rīcībā Programmas ietvaros.

11.   Ja valsts aģentūra ir vainojama kādā pārkāpumā, nolaidībā vai krāpšanā vai ja tās darbībā ir konstatēti jebkādi nopietni trūkumi vai neefektīva darbība un ja tas ir pamats Komisijas pretenzijām pret šo valsts aģentūru, valsts iestādes pienākums ir atmaksāt Komisijai neatgūtos līdzekļus.

12.   Šā panta 11. punktā minētajos apstākļos valsts iestāde pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas lūguma var atsaukt valsts aģentūras pilnvaras. Ja valsts iestāde vēlas atsaukt valsts aģentūras pilnvaras citu pamatotu iemeslu dēļ, tā par to paziņo Komisijai vismaz sešus mēnešus pirms paredzētā valsts aģentūras pilnvaru termiņa beigām. Šādos gadījumos valsts iestāde un Komisija formāli vienojas par īpašiem un savlaicīgiem pārejas pasākumiem.

13.   Atsaukšanas gadījumā valsts iestāde veic nepieciešamās kontroles attiecībā uz Savienības līdzekļiem, kas uzticēti valsts iestādei, kuras pilnvaras ir atsauktas, un nodrošina minēto līdzekļu un visu dokumentu un Programmas pārvaldībai nepieciešamo pārvaldības instrumentu netraucētu nodošanu jaunajai valsts aģentūrai. Valsts iestāde sniedz valsts aģentūrai, kuras pilnvaras ir atsauktas, nepieciešamo finansiālo atbalstu līgumsaistību, ko tā uzņēmusies attiecībā uz Programmas līdzekļu saņēmējiem un Komisiju, izpildes turpināšanai līdz minēto saistību nodošanai jaunajai valsts aģentūrai.

14.   Ja Komisija pieprasa, valsts iestāde norīko iestādes vai organizācijas vai šādu iestāžu un organizāciju veidus, kas tiek uzskatītas par tiesīgām piedalīties konkrētās Programmas darbībās to attiecīgajā teritorijā.

24. pants

Valsts aģentūra

1.   Valsts aģentūra:

| a) | ir juridiska persona vai kādas juridiskas personas daļa, un tās darbību reglamentē attiecīgās dalībvalsts tiesību akti; ministriju nevar norīkot par valsts aģentūru; |
| --- | --- |

a)

ir juridiska persona vai kādas juridiskas personas daļa, un tās darbību reglamentē attiecīgās dalībvalsts tiesību akti; ministriju nevar norīkot par valsts aģentūru;

| b) | ir ar pietiekamām pārvaldības spējām, personālu un infrastruktūru, lai tā varētu pienācīgi veikt savus uzdevumus, nodrošinot efektīvu un iedarbīgu Programmas pārvaldību un stabilu Savienības līdzekļu finanšu pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

ir ar pietiekamām pārvaldības spējām, personālu un infrastruktūru, lai tā varētu pienācīgi veikt savus uzdevumus, nodrošinot efektīvu un iedarbīgu Programmas pārvaldību un stabilu Savienības līdzekļu finanšu pārvaldību;

| ba) | ir ar vajadzīgajām specializētajām zināšanām, lai aptvertu visas Programmas nozares; [Gr. 155] |
| --- | --- |

ba)

ir ar vajadzīgajām specializētajām zināšanām, lai aptvertu visas Programmas nozares; [Gr. 155]

| c) | ir nodrošināta ar operacionāliem un juridiskiem līdzekļiem, lai piemērotu Savienības līmenī noteiktās administratīvās, līgumiskās un finanšu pārvaldības normas; |
| --- | --- |

c)

ir nodrošināta ar operacionāliem un juridiskiem līdzekļiem, lai piemērotu Savienības līmenī noteiktās administratīvās, līgumiskās un finanšu pārvaldības normas;

| d) | nodrošina pietiekamas finansiālas garantijas, ko, vēlams, izsniedz publiska iestāde, atbilstoši Savienības finansējuma apmēram, kuru tai uzticēts pārvaldīt; |
| --- | --- |

d)

nodrošina pietiekamas finansiālas garantijas, ko, vēlams, izsniedz publiska iestāde, atbilstoši Savienības finansējuma apmēram, kuru tai uzticēts pārvaldīt;

| e) | tiek norīkota uz Programmas darbības termiņu. |
| --- | --- |

e)

tiek norīkota uz Programmas darbības termiņu.

2.   Valsts aģentūra ir atbildīga par visu projektu darbības ciklu posmu pārvaldību attiecībā uz darbībām, kas ir aprakstītas Finanšu regulas [19. pantā] saskaņā ar [58. panta 1. punkta c), v) un vi) apakšpunktu] minētajā darba programmā.

3.   Valsts aģentūra piešķir dotāciju atbalstu saņēmējiem Finanšu regulas [2. panta 5. punkta] nozīmē, parakstot dotācijas nolīgumu, kā Komisija ir noteikusi attiecīgajai Programmas darbībai.

4.   Valsts aģentūra katru gadu iesniedz ziņojumu Komisijai un valsts iestādei saskaņā ar Finanšu regulas [60. panta 5. punktu]. Valsts aģentūra ir atbildīga par Komisijas apsvērumu īstenošanu, kurus tā sniedz pēc ikgadējās pārvaldības deklarācijas analīzes veikšanas un pēc neatkarīga revīzijas atzinuma par to.

5.   Valsts aģentūra bez valsts iestādes un Komisijas iepriekšējas rakstiskas atļaujas nedrīkst deleģēt kāda tai uzticētā un Programmā paredzētā uzdevuma veikšanu vai budžeta izpildi trešajai personai. Par visu trešām personām deleģēto uzdevumu īstenošanu ir atbildīga tikai un vienīgi valsts aģentūra.

6.   Ja valsts aģentūras pilnvaras atceļ, minētā valsts aģentūra paliek juridiski atbildīga par līgumsaistību, ko tā uzņēmusies attiecībā uz Programmas līdzekļu saņēmējiem un Komisiju, izpildi līdz minēto līgumsaistību nodošanai jaunajai valsts aģentūrai.

7.   Valsts aģentūra ir atbildīga par to finanšu nolīgumu pārvaldību un darbības izbeigšanu, kas ir saistīti ar iepriekšējo programmu un, sākoties Programmai, vēl nav pabeigti.

7.a
     
  Valstu aģentūras sadarbībā ar Komisiju nodrošina, ka šīs regulas īstenošanai ieviestās procedūras ir konsekventas un vienkāršas un ka informācija ir ļoti kvalitatīva, tostarp izstrādājot kopīgus projektu pieteikumu un novērtēšanas standartus. Lai nodrošinātu šīs prasības ievērošanu, valstu aģentūras regulāri apspriežas ar Programmas atbalsta saņēmējiem. [Gr. 156]

25. pants

Eiropas Komisija

1.   Pamatojoties uz 23. panta 3. punktā minētajām valsts aģentūru atbilstības prasībām, Komisija pārskata valsts pārvaldības un kontroles sistēmas, jo īpaši pamatojoties uz valsts iestādes iesniegto ex ante atbilstības izvērtējumu, valsts aģentūras ikgadējo pārvaldības deklarāciju un neatkarīgas revīzijas iestādes atzinumu par to, pienācīgi ņemot vērā valsts iestādes iesniegto ikgadējo informāciju par tās īstenotajiem Programmas pārraudzības un uzraudzības pasākumiem.

2.   Divu mēnešu laikā no 23. panta 3. punktā minētā ex ante atbilstības izvērtējuma saņemšanas no valsts iestādes Komisija pieņem, daļēji pieņem vai noraida izraudzīto valsts aģentūru. Komisija nestājas līgumattiecībās ar valsts aģentūru, līdz brīdim, kad tā pieņem ex ante atbilstības izvērtējumu. Daļējas pieņemšanas gadījumā Komisija var piemērot samērīgus drošības pasākumus savām līgumattiecībām ar šo valsts aģentūru.

3.   Komisija katru gadu valsts aģentūrai dara pieejamus šādus Programmai paredzētus līdzekļus:

| a) | līdzekļus, kas nepieciešami dotāciju piešķiršanai attiecīgā dalībvalstī to Programmas darbību atbalstam, kuru pārvaldība ir uzticēta valsts aģentūrai; |
| --- | --- |

a)

līdzekļus, kas nepieciešami dotāciju piešķiršanai attiecīgā dalībvalstī to Programmas darbību atbalstam, kuru pārvaldība ir uzticēta valsts aģentūrai;

| b) | finansiālo ieguldījumu, lai atbalstītu valsts aģentūras Programmas pārvaldības uzdevumus, ko nosaka, pamatojoties uz Savienības līdzekļu apmēru, kas uzticēts valsts aģentūrai dotāciju piešķiršanai; |
| --- | --- |

b)

finansiālo ieguldījumu, lai atbalstītu valsts aģentūras Programmas pārvaldības uzdevumus, ko nosaka, pamatojoties uz Savienības līdzekļu apmēru, kas uzticēts valsts aģentūrai dotāciju piešķiršanai;

| c) | vajadzības

  attiecīgā
  gadījumā, papildu finansējumu pasākumiem saskaņā ar 6. panta d) punktu un 10. panta d) punktu
  un 13. panta ba) punktu
  . [Gr. 157] |
| --- | --- |

c)

vajadzības

  attiecīgā
  gadījumā, papildu finansējumu pasākumiem saskaņā ar 6. panta d) punktu un 10. panta d) punktu
  un 13. panta ba) punktu
  . [Gr. 157]

3.a
     
  Komisija ir atbildīga par tās tieši pārvaldīto darbību īstenošanu. Tā pārvalda visus dotāciju un projektu pieteikumu posmus II, III un IV nodaļā uzskaitītajām Programmas darbībām attiecībā uz pieteikumiem, ko iesnieguši Savienības mēroga tīkli un Eiropas un starptautiskās organizācijas. [Gr. 158]

4.   Komisija nosaka prasības valsts aģentūras darba programmai. Komisija valsts aģentūrai Programmas īstenošanai paredzētos līdzekļus nedara pieejamus līdz brīdim, kad Komisija oficiāli apstiprina valsts aģentūras darba programmu.

5.   Pēc ikgadējās pārvaldības deklarācijas izvērtēšanas un neatkarīgas revīzijas iestādes atzinuma par to, Komisija nosūta savu atzinumu un apsvērumus par to valsts aģentūrai un valsts iestādei.

6.   Gadījumā, ja Komisija nevar pieņemt ikgadējo pārvaldības deklarāciju vai neatkarīgas revīzijas iestādes atzinumu par to, vai gadījumā, ja valsts aģentūra neapmierinoši īsteno Komisijas apsvērumus, Komisija var īstenot jebkādus piesardzības un koriģējošos pasākumus, lai saskaņā ar Finanšu Regulas [60. panta 4. punktu] aizsargātu Savienības finansiālās intereses.

7.   Komisija rīko

  Tiek rīkotas
  regulāras sanāksmes ar valstu aģentūru tīklu, lai nodrošinātu saskaņotu

  konsekventu
  Programmas īstenošanu visās dalībvalstīs un
  visās
  trešās valstīs, kas minētas 17. pantā
  , un lai nodrošinātu paraugprakses apmaiņu. Šādās sanāksmēs aicina piedalīties ārējos ekspertus, tostarp pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru un Programmas asociēto trešo valstu pārstāvjus. Eiropas Parlamentu aicina uz šādām sanāksmēm kā novērotāju
  . [Gr. 159]

7.a
     
  Lai vienkāršotu un saskaņotu pieteikšanās procesu, Komisija līdz 2024. gada 30.
   jūnijam

  nodrošina Programmai pēc vienas pieturas aģentūras principa veidotu kopīgu daudzvalodu instrumentu. Minēto instrumentu dara pieejamu gan tiešsaistē, gan mobilajās ierīcēs ikvienai struktūrai, kas gūst labumu no Programmas vai ir iesaistīta Programmas pārvaldībā. Minētais instruments arī nodrošina potenciālajiem atbalsta saņēmējiem informāciju par iespējamajiem partneriem. [Gr. 160]

7.b
     
  Komisija nodrošina, ka projektu rezultāti ir publiski pieejami un tiek plaši izplatīti, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu starp valstu aģentūrām, ieinteresētajām personām un Programmas atbalsta saņēmējiem. [Gr. 161]

7.c
     
  Līdz 2021. gada 31. decembrim Komisija izstrādā Eiropas studenta karti visiem studentiem, kas piedalās Programmā. Līdz 2025. gada 31. decembrim Komisija Eiropas studenta karti dara pieejamu visiem studentiem Savienībā. [Gr. 162]

26. pants

Neatkarīga revīzijas iestāde

1.   Neatkarīga revīzijas iestāde sniedz revīzijas atzinumu par ikgadējo pārvaldības deklarāciju, kas minēta Finanšu regulas [60. panta 5. punktā]. Tas veido pamatu vispārējam ticamības apliecinājumam saskaņā ar Finanšu regulas [123. pantu].

2.   Neatkarīga revīzijas iestādei:

| a) | ir nepieciešamās profesionālās spējas revīzijas veikšanai publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

a)

ir nepieciešamās profesionālās spējas revīzijas veikšanai publiskajā sektorā;

| b) | jānodrošina, lai tās revīzijās tiktu ņemti vērā starptautiski pieņemtie revīzijas standarti; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina, lai tās revīzijās tiktu ņemti vērā starptautiski pieņemtie revīzijas standarti;

| c) | nav jāatrodas interešu konfliktā attiecībā pret juridisko personu, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra. Tā jo īpaši ir neatkarīga savu funkciju ziņā attiecībā pret juridisko personu, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra. |
| --- | --- |

c)

nav jāatrodas interešu konfliktā attiecībā pret juridisko personu, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra. Tā jo īpaši ir neatkarīga savu funkciju ziņā attiecībā pret juridisko personu, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra.

3.   Neatkarīgā revīzijas iestāde sniedz Komisijai un tās pārstāvjiem, kā arī Revīzijas palātai neierobežotu piekļuvi visiem dokumentiem un ziņojumiem, ar kuriem ir pamatots tās sniegtais revīzijas atzinums par valsts aģentūras ikgadējo pārvaldības deklarāciju.

X NODAĻA

KONTROLES SISTĒMA

27. pants

Kontroles sistēmas principi

1.   Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus sodus.

2.   Komisija ir atbildīga par valstu aģentūru pārvaldīto Programmas darbību un pasākumu uzraudzības kontroles veikšanu. Tā nosaka minimālās prasības valsts aģentūras un neatkarīgās revīzijas iestādes īstenotajām kontrolēm
  , ņemot vērā valstu publisko finanšu iekšējās kontroles sistēmas
  . [Gr. 163]

3.   Valsts aģentūra ir atbildīga par Programmas darbību īstenošanai paredzēto dotāciju saņēmēju primāro pārbaužu veikšanu atbilstoši 24. panta 2. punktam. Minētās kontroles sniedz pamatotu ticamību, ka piešķirtās dotācijas tiek izlietotas paredzētajiem nolūkiem un atbilstoši piemērojamām Savienības normām.

4.   Attiecībā uz valstu aģentūrām nodotajiem Programmas līdzekļiem Komisija nodrošina pienācīgu tās īstenotās kontroles koordinēšanu ar valstu iestādēm un valstu aģentūrām, pamatojoties uz vienotās revīzijas principu un ņemot vērā risku analīzi. Šis noteikums neattiecas uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto izmeklēšanu.

28. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja kāda trešā valsts piedalās programmā ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai saskaņā ar citiem juridiskiem instrumentiem, trešā valsts piešķir nepieciešamās tiesības un piekļuvi, kas vajadzīga atbildīgajam ierēdnim, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai, lai visaptveroši īstenotu savu kompetenci. Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

XI NODAĻA

PAPILDINĀMĪBA

29. pants

Papildināmība ar citām Savienības politikas jomām, programmām un fondiem

1.   Programmu īsteno tā, lai nodrošinātu vispārēju konsekvenci un papildināmību ar citām attiecīgām Savienības politikas jomām, programmām un fondiem, jo īpaši tiem, kuri attiecas uz izglītību un apmācībām, kultūru un plašsaziņas līdzekļiem, jaunatni un solidaritāti, nodarbinātību un sociālo iekļaušanu, pētniecību un inovāciju, rūpniecību un uzņēmējdarbību, digitālo politiku, lauksaimniecību un lauku attīstību, vidi un klimatu, kohēziju, reģionālo politiku, migrāciju, drošību un starptautisko sadarbību un attīstību.

2.   Darbība, kurai Programmā piešķirts
  Programmas
  finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām.
  Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas. [Gr. 164]

3.   Ja Programma un Eiropas strukturālie un investīciju (ESI) fondi, kas minēti Regulas (ES) Nr. XX [KNR] 1. pantā, kopīgi sniedz finansiālu atbalstu vienotai darbībai, šo darbību īsteno saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem, tostarp noteikumiem par nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu.

4.   
  Darbībām, kuras ir atbalsttiesīgas
  saskaņā ar Programmu
  un kuras atbilst visiem turpmāk uzskaitītajiem salīdzinošiem nosacījumiem:

| — | atbilstīgās darbības, kas

  tās ir
  novērtētas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Programmu; |
| --- | --- |

—

atbilstīgās darbības, kas

  tās ir
  novērtētas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Programmu;

| — | un kas neatbilst

  tās atbilst
  minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus minimālajām kvalitātes prasībām, bet kuras nefinansē

  prasību minimumam; |
| --- | --- |

—

un kas neatbilst

  tās atbilst
  minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus minimālajām kvalitātes prasībām, bet kuras nefinansē

  prasību minimumam;

| — | budžeta ierobežojumu dēļ
  tās nav iespējams finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus
  ; |
| --- | --- |

—

budžeta ierobežojumu dēļ
  tās nav iespējams finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus
  ;

var tikt atlasītas

  piešķirt izcilības zīmogu, atzīstot to augsto kvalitāti, lai tādējādi atvieglotu minēto darbību pieteikšanu finansējuma saņemšanai no citiem avotiem vai pavērtu iespēju atlasīt minētās darbības
  finansējumam no Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem
  bez atkārtotas pieteikšanās
  . Šajā gadījumā piemēro līdzfinansējuma likmes un attiecināmības noteikumus, kuru pamatā ir šī regula. Šīs darbības īsteno vadošā iestāde, kas minēta Regulas (ES) XX [KNR] [65.] pantā saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem noteikumiem un konkrētu fondu noteikumiem, tostarp noteikumiem par finanšu korekcijām. [Gr. 165]

XII NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

30. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt
  19. un
  20. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim. [Gr. 166]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  19. un
  20. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 167]

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 20. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

31. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Komiteja var tikties specifiskos sastāvos, lai risinātu nozares jautājumus. Attiecīgā gadījumā atbilstīgi tās reglamentam un uz

  ad hoc

  pamata, tās sanāksmēs kā novērotājus var uzaicināt piedalīties ārējos ekspertus, tostarp sociālo partneru pārstāvjus.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. [Gr. 168]

32. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. 1288/2013 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

33. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013 uzsākto darbību turpināšanu vai grozīšanu, un Regulu (ES) Nr. 1288/2013 attiecīgajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai.

2.   No Programmas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp Programmu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013.

3.   Atkāpjoties no Finanšu regulas [130. panta 2. punkta], un pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija par finansējumam atbilstīgām izmaksām no 2021. gada 1. janvāra var uzskatīt izmaksas, kas tieši saistītas ar atbalstīto pasākumu īstenošanu un kas radušās 2021. gada pirmajos sešos mēnešos, pat ja atbalsta saņēmējam tās ir radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

4.   Lai varētu pārvaldīt pasākumus un darbības, kuras līdz [2027. gada 31. decembrim] nebūs pabeigtas, 14. panta 5. punktā paredzēto izmaksu segšanai budžetā vajadzības gadījumā var iekļaut apropriācijas arī pēc 2027. gada.

5.   Dalībvalstis valsts līmenī nodrošina netraucētu pāreju no darbībām, kas veiktas saistībā programmu “Erasmus+” (2014-2020) uz darbībām, kuras īstenojamas saskaņā ar šo Programmu.

34. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā [...] [divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

1

(2)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta nostāja.

3

(4)  COM(2018)0098.

4

(5)  OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.

5

(6)  
  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 22/2018 (2018. gada 3. jūlijs)“Mobilitāte saskaņā ar programmu “Erasmus+”: miljoniem dalībnieku un daudzpusīga Eiropas pievienotā vērtība, tomēr vēl jāuzlabo darbības rezultātu novērtēšana”

6

Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 22/2018 (2018. gada 3. jūlijs)“Mobilitāte saskaņā ar programmu “Erasmus+”: miljoniem dalībnieku un daudzpusīga Eiropas pievienotā vērtība, tomēr vēl jāuzlabo darbības rezultātu novērtēšana”

(7)  COM(2018)0321.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.).

8

(9)  

  OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.

9

OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.

(10)  COM(2016)0381.

10

(11)  [Atsauce].

11

(12)  [Atsauce — Padomei jāpieņem līdz 2018. gada beigām].

12

Padomei jāpieņem līdz 2018. gada beigām

(13)  COM(2018)0269.

13

(14)  [Atsauce].

14

(15)  COM(2018) [].

15

(16)  

  OV L 394, 30.12.2006., 5. lpp.

16

OV L 394, 30.12.2006., 5. lpp.

(17)  
  COM(2016)0381.

17

COM(2016)0381.

(18)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 26. oktobra Direktīva (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

18

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 26. oktobra Direktīva (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

(19)  

  OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.

19

OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.

(20)  

  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

20

OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(21)  OV L [...], [...], [...] lpp.

21

(22)  OV L [...], [...], [...] lpp.

22

(23)  COM(2017)0623.

23

(24)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

24

(25)  Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/801 (2016. gada 11. maijs) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (OV L 132, 21.5.2016., 21. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

27

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

28

Euratom

OLAF

(29)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

29

Euratom

(30)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017. 1. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

31

(32)  Jo īpaši Europass – vienotā Savienības sistēma kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai; Eiropas kvalifikāciju sistēma; Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībai; Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un apmācības jomā; Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēma; Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrs; Eiropas asociācija kvalitātes nodrošināšanai augstākajā izglītībā; Eiropas Informācijas centru tīkls Eiropas reģionā un Nacionālie akadēmiskās atzīšanas informācijas centri Eiropas Savienībā; un Euroguidance tīkli.

32

Europass

Euroguidance

(33)  [Atsauce].

33

(34)  [Atsauce].

34

PIELIKUMS

Rādītāji

| (1) | Kvalitatīva mācību mobilitāte dažādas izcelsmes cilvēkiem |
| --- | --- |

(1)

Kvalitatīva mācību mobilitāte dažādas izcelsmes cilvēkiem

| (2) | Organizāciju un iestāžu “eiropizācija” un internacionalizācija |
| --- | --- |

(2)

Organizāciju un iestāžu “eiropizācija” un internacionalizācija

Ko mērīt?

| (3) | Cilvēku skaits, kas piedalās mobilitātes darbībās Programmas ietvaros |
| --- | --- |

(3)

Cilvēku skaits, kas piedalās mobilitātes darbībās Programmas ietvaros

| (4) | Cilvēku ar mazāk iespējām skaits, kas piedalās mācību mobilitātes darbībās Programmas ietvaros |
| --- | --- |

(4)

Cilvēku ar mazāk iespējām skaits, kas piedalās mācību mobilitātes darbībās Programmas ietvaros

| (5) | To dalībnieku daļa, kuri uzskata, ka guvuši labumu no līdzdalības mācību mobilitātes darbībās Programmas ietvaros |
| --- | --- |

(5)

To dalībnieku daļa, kuri uzskata, ka guvuši labumu no līdzdalības mācību mobilitātes darbībās Programmas ietvaros

| (6) | Organizāciju un iestāžu skaits, kuras gūst atbalstu no Programmas saskaņā ar 1. pamatdarbību (mācību mobilitāte) un 2. pamatdarbību (sadarbība) |
| --- | --- |

(6)

Organizāciju un iestāžu skaits, kuras gūst atbalstu no Programmas saskaņā ar 1. pamatdarbību (mācību mobilitāte) un 2. pamatdarbību (sadarbība)

| (7) | Jaunpienācēju organizāciju skaits, kuras gūst atbalstu no Programmas saskaņā ar 1. pamatdarbību (mācību mobilitāte) un 2. pamatdarbību (sadarbība) |
| --- | --- |

(7)

Jaunpienācēju organizāciju skaits, kuras gūst atbalstu no Programmas saskaņā ar 1. pamatdarbību (mācību mobilitāte) un 2. pamatdarbību (sadarbība)

| (8) | To organizāciju un iestāžu daļa, kuras gūst atbalstu no Programmas un kuras savas līdzdalības Programmā rezultātā attīstījušas kvalitatīvas prakses.
  [Gr. 169] |
| --- | --- |

(8)

To organizāciju un iestāžu daļa, kuras gūst atbalstu no Programmas un kuras savas līdzdalības Programmā rezultātā attīstījušas kvalitatīvas prakses.
  [Gr. 169]

IA PIELIKUMS

Visus kvantitatīvos rādītājus sadala vismaz pa dalībvalstīm un pēc dzimuma.

Vērtējamais mērķis: 1. pamatdarbība — Mācību mobilitāte

Rādītāji:

| | Cilvēku skaits, kuri piedalās mobilitātes darbībās un pasākumos Programmas ietvaros |
| --- | --- |

Cilvēku skaits, kuri piedalās mobilitātes darbībās un pasākumos Programmas ietvaros

| | Cilvēku skaits, kuri mobilitātes atbalstam Programmas ietvaros izmanto virtuālas vai jaukta tipa mācīšanās līdzekļus |
| --- | --- |

Cilvēku skaits, kuri mobilitātes atbalstam Programmas ietvaros izmanto virtuālas vai jaukta tipa mācīšanās līdzekļus

| | Cilvēku skaits, kuri izmanto jaukta tipa mācīšanās vai virtuālas mācīšanās līdzekļus, jo nevar piedalīties mobilitātes pasākumos |
| --- | --- |

Cilvēku skaits, kuri izmanto jaukta tipa mācīšanās vai virtuālas mācīšanās līdzekļus, jo nevar piedalīties mobilitātes pasākumos

| | Organizāciju/iestāžu skaits, kuras piedalās mobilitātes darbībās un pasākumos Programmas ietvaros |
| --- | --- |

Organizāciju/iestāžu skaits, kuras piedalās mobilitātes darbībās un pasākumos Programmas ietvaros

| | Organizāciju/iestāžu skaits, kuras mobilitātes atbalstam Programmas ietvaros izmanto virtuālas vai jaukta tipa mācīšanās līdzekļus |
| --- | --- |

Organizāciju/iestāžu skaits, kuras mobilitātes atbalstam Programmas ietvaros izmanto virtuālas vai jaukta tipa mācīšanās līdzekļus

| | Organizāciju/iestāžu skaits, kuras izmanto jaukta tipa mācīšanās vai virtuālas mācīšanās līdzekļus, jo nevar piedalīties mobilitātes pasākumos |
| --- | --- |

Organizāciju/iestāžu skaits, kuras izmanto jaukta tipa mācīšanās vai virtuālas mācīšanās līdzekļus, jo nevar piedalīties mobilitātes pasākumos

| | Dalībnieku īpatsvars, kuri uzskata, ka ir guvuši labumu no piedalīšanās 1. pamatdarbības pasākumos |
| --- | --- |

Dalībnieku īpatsvars, kuri uzskata, ka ir guvuši labumu no piedalīšanās 1. pamatdarbības pasākumos

| | Dalībnieku īpatsvars, kuri uzskata, ka pēc piedalīšanās Programmā izjūt lielāku piederību Eiropai |
| --- | --- |

Dalībnieku īpatsvars, kuri uzskata, ka pēc piedalīšanās Programmā izjūt lielāku piederību Eiropai

| | Dalībnieku īpatsvars, kuri uzskata, ka pēc piedalīšanās Programmā ir uzlabojuši svešvalodu prasmes |
| --- | --- |

Dalībnieku īpatsvars, kuri uzskata, ka pēc piedalīšanās Programmā ir uzlabojuši svešvalodu prasmes

Vērtējamais mērķis: 2. pamatdarbība — Starporganizāciju un starpiestāžu sadarbība

Rādītāji:

| | Organizāciju/iestāžu skaits, kuras saņēmušas Programmas atbalstu saskaņā ar 2. pamatdarbību |
| --- | --- |

Organizāciju/iestāžu skaits, kuras saņēmušas Programmas atbalstu saskaņā ar 2. pamatdarbību

| | Organizāciju/iestāžu īpatsvars, kuras uzskata, ka ir guvušas labumu no piedalīšanās 2. pamatdarbības pasākumos |
| --- | --- |

Organizāciju/iestāžu īpatsvars, kuras uzskata, ka ir guvušas labumu no piedalīšanās 2. pamatdarbības pasākumos

| | Organizāciju/iestāžu skaits, kuras sadarbībai izmanto Savienības instrumentus un platformas |
| --- | --- |

Organizāciju/iestāžu skaits, kuras sadarbībai izmanto Savienības instrumentus un platformas

Vērtējamais mērķis: 3. pamatdarbība — Atbalsts politikas izstrādei un sadarbībai

Rādītāji:

| | Personu un organizāciju/iestāžu skaits, kuras saņēmušas Programmas atbalstu saskaņā ar 3. pamatdarbību |
| --- | --- |

Personu un organizāciju/iestāžu skaits, kuras saņēmušas Programmas atbalstu saskaņā ar 3. pamatdarbību

Vērtējamais mērķis: Iekļaušana

Rādītāji:

| | Cilvēku skaits, kuriem ir mazāk iespēju un kuri piedalās mācību mobilitātes darbībās un pasākumos |
| --- | --- |

Cilvēku skaits, kuriem ir mazāk iespēju un kuri piedalās mācību mobilitātes darbībās un pasākumos

| | Cilvēku skaits, kuriem ir mazāk iespēju un kuri mobilitātes atbalstam Programmas ietvaros izmanto virtuālas vai jaukta tipa mācīšanās līdzekļus |
| --- | --- |

Cilvēku skaits, kuriem ir mazāk iespēju un kuri mobilitātes atbalstam Programmas ietvaros izmanto virtuālas vai jaukta tipa mācīšanās līdzekļus

| | Cilvēku skaits, kuriem ir mazāk iespēju un kuri izmanto jaukta tipa mācīšanās vai virtuālas mācīšanās līdzekļus, jo nevar piedalīties mobilitātes pasākumos |
| --- | --- |

Cilvēku skaits, kuriem ir mazāk iespēju un kuri izmanto jaukta tipa mācīšanās vai virtuālas mācīšanās līdzekļus, jo nevar piedalīties mobilitātes pasākumos

| | Jaunpienācēju organizāciju skaits, kuras saņem Programmas atbalstu saskaņā ar 1. pamatdarbību un 2. pamatdarbību |
| --- | --- |

Jaunpienācēju organizāciju skaits, kuras saņem Programmas atbalstu saskaņā ar 1. pamatdarbību un 2. pamatdarbību

| | Cilvēku īpatsvars, kuriem ir mazāk iespēju un kuri uzskata, ka ir guvuši labumu no piedalīšanās Programmā |
| --- | --- |

Cilvēku īpatsvars, kuriem ir mazāk iespēju un kuri uzskata, ka ir guvuši labumu no piedalīšanās Programmā

Vērtējamais mērķis: Vienkāršošana

Rādītāji:

| | Neliela mēroga partnerību skaits, kuras saņem atbalstu saskaņā ar 2. pamatdarbību |
| --- | --- |

Neliela mēroga partnerību skaits, kuras saņem atbalstu saskaņā ar 2. pamatdarbību

| | Dalībnieku īpatsvars, kuri uzskata, ka pieteikšanās, piedalīšanās un novērtēšanas procedūras ir samērīgas un vienkāršas |
| --- | --- |

Dalībnieku īpatsvars, kuri uzskata, ka pieteikšanās, piedalīšanās un novērtēšanas procedūras ir samērīgas un vienkāršas

| | Vidējais laiks, kas vajadzīgs pieteikuma izpildīšanai katrā darbībā, salīdzinot ar iepriekšējo programmu. [Gr. 170] |
| --- | --- |

Vidējais laiks, kas vajadzīgs pieteikuma izpildīšanai katrā darbībā, salīdzinot ar iepriekšējo programmu. [Gr. 170]

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemtā nostāja ir jāuztver kā vienots kopums. Ja 2021.–2027. gada Programmai atvēlētais finansējums būs mazāks par summu, kas noteikta Parlamenta nostājas 14. panta 1. punktā, Eiropas Parlaments patur tiesības pārskatīt savu atbalstu jebkurai no Programmā paredzētajām darbībām, lai nodrošinātu to, ka ir iespējams efektīvi īstenot Programmas galvenās darbības un pastiprināti atbalstīt iekļaušanas pasākumus.

Turklāt Eiropas Parlaments precizē, ka tā paustais atbalsts jaunajām Parlamenta nostājā ietvertajām iniciatīvām, jo īpaši iniciatīvai “Eiropas universitātes”, profesionālās izcilības centriem un “DiscoverEU” iniciatīvai, ir atkarīgs no a) patlaban notiekošo izmēģinājuma posmu novērtējuma un b) katras iniciatīvas turpmākā definējuma. Iztrūkstot kādam no iepriekš minētajiem elementiem, Eiropas Parlaments izmantos savas prerogatīvas ikgadējā budžeta procedūrā, lai attiecīgos līdzekļus iekļautu rezervē līdz brīdim, kad attiecīgie nosacījumi būs izpildīti.

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/1005 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/1005

---

P8_TA(2019)0325

Regulējuma izveide ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par regulējumu izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai (COM(2018)0353 – C8-0207/2018 – 2018/0178(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 108/56)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0353), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0353),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0207/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0207/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0175/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0175/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 103. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 24. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0178

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 28. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punkta mērķis ir izveidot iekšējo tirgu, kura darbība ir vērsta uz Eiropas ilgtspējīgu attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomiskā izaugsme, augsts aizsardzības līmenis un vides kvalitātes uzlabošana. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punkta mērķis ir izveidot iekšējo tirgu, kura darbība ir vērsta uz Eiropas ilgtspējīgu attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomiskā izaugsme, augsts aizsardzības līmenis un vides kvalitātes uzlabošana.

| (2) | ANO Ģenerālā asambleja 2015. gada 25. septembrī pieņēma jaunu pasaules mēroga ilgtspējīgas attīstības sistēmu, proti, Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, (4) kuras pamatā ir ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), kas attiecas uz trīs ilgtspējas pīlāriem: vides, sociālo un ekonomisko/pārvaldības pīlāru. Komisijas 2016. gada paziņojums Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei (5) sasaista IAM ar Savienības politikas regulējumu, lai nodrošinātu, ka visās Savienības rīcības un politikas iniciatīvās gan Savienībā, gan globālā mērogā jau sākotnēji ņemti vērā IAM. Eiropadomes 2017. gada 20. jūnija secinājumos (6) apstiprināta Savienības un dalībvalstu apņemšanās pilnībā īstenot programmu 2030. gadam saskaņotā, visaptverošā, integrētā un efektīvā veidā un ciešā sadarbībā ar partneriem un citām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(2)

ANO Ģenerālā asambleja 2015. gada 25. septembrī pieņēma jaunu pasaules mēroga ilgtspējīgas attīstības sistēmu, proti, Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, (4) kuras pamatā ir ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), kas attiecas uz trīs ilgtspējas pīlāriem: vides, sociālo un ekonomisko/pārvaldības pīlāru. Komisijas 2016. gada paziņojums Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei (5) sasaista IAM ar Savienības politikas regulējumu, lai nodrošinātu, ka visās Savienības rīcības un politikas iniciatīvās gan Savienībā, gan globālā mērogā jau sākotnēji ņemti vērā IAM. Eiropadomes 2017. gada 20. jūnija secinājumos (6) apstiprināta Savienības un dalībvalstu apņemšanās pilnībā īstenot programmu 2030. gadam saskaņotā, visaptverošā, integrētā un efektīvā veidā un ciešā sadarbībā ar partneriem un citām ieinteresētajām personām.

| (3) | Padome 2016. gadā Savienības vārdā noslēdza Parīzes klimata nolīgumu (7). Parīzes klimata nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunkts nosaka mērķi stiprināt reakciju uz klimata pārmaiņām, cita starpā pieskaņojot finanšu plūsmas izvirzītajam kursam uz mazām siltumnīcefekta gāzu emisijām un klimatnoturīgu attīstību. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2016. gadā Savienības vārdā noslēdza Parīzes klimata nolīgumu (7). Parīzes klimata nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunkts nosaka mērķi stiprināt reakciju uz klimata pārmaiņām, cita starpā pieskaņojot finanšu plūsmas izvirzītajam kursam uz mazām siltumnīcefekta gāzu emisijām un klimatnoturīgu attīstību.

| (4) | Ilgtspēja un pāreja uz mazoglekļa un klimatnoturīgu, resursu ziņā efektīvāku un aprites ekonomiku ir galvenais, lai nodrošinātu Savienības ekonomikas ilgtermiņa konkurētspēju. Ilgtspēja ilgstoši bijusi Eiropas Savienības projekta pamatā, un Līgumos atzītas tās sociālā un vides dimensija. |
| --- | --- |

(4)

Ilgtspēja un pāreja uz mazoglekļa un klimatnoturīgu, resursu ziņā efektīvāku un aprites ekonomiku ir galvenais, lai nodrošinātu Savienības ekonomikas ilgtermiņa konkurētspēju. Ilgtspēja ilgstoši bijusi Eiropas Savienības projekta pamatā, un Līgumos atzītas tās sociālā un vides dimensija.

| (5) | Komisija 2016. gada decembrī pilnvaroja Augsta līmeņa ekspertu grupu izstrādāt vispārēju un visaptverošu Savienības stratēģiju ilgtspējīgam finansējumam. Augsta līmeņa ekspertu grupas ziņojumā, kas publicēts 2018. gada 31. janvārī, (8) aicināts radīt tehniski spēcīgu klasifikācijas sistēmu Savienības līmenī, lai nodrošinātu skaidrību par to, kuras darbības ir “zaļas” jeb “ilgtspējīgas”, sākot ar klimata pārmaiņu mazināšanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2016. gada decembrī pilnvaroja Augsta līmeņa ekspertu grupu izstrādāt vispārēju un visaptverošu Savienības stratēģiju ilgtspējīgam finansējumam. Augsta līmeņa ekspertu grupas ziņojumā, kas publicēts 2018. gada 31. janvārī, (8) aicināts radīt tehniski spēcīgu klasifikācijas sistēmu Savienības līmenī, lai nodrošinātu skaidrību par to, kuras darbības ir “zaļas” jeb “ilgtspējīgas”, sākot ar klimata pārmaiņu mazināšanu.

| (6) | Komisija 2018. gada martā publicēja Rīcības plānu: igtspējīgas izaugsmes finansēšana (9), tajā nosakot vērienīgu un visaptverošu stratēģiju ilgtspējīgam finansējumam. Viens no mērķiem, kas noteikts šajā rīcības plānā, ir pārorientēt kapitāla plūsmas ilgtspējīgam ieguldījumam, lai sasniegtu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Vienotas klasifikācijas sistēmas izveide ilgtspējīgām

  un ilgtspējības pakāpes konstatēšanas indikatoru izveide
  darbībām ir svarīgākā un neatliekamākā rīcības plānā paredzētā rīcība. Rīcības plānā atzīts, ka tam, lai kapitāla plūsmas pārvirzītu ilgtspējīgākām darbībām, pamatā jābūt kopīgai
  , holistiskai
  izpratnei par to, ko nozīmē “ilgtspējīgs”.

  saimniecisko darbību un ieguldījumu ietekmi uz vides ilgtspēju un resursu efektivitāti
  . Pirmkārt, skaidriem norādījumiem par darbībām, kas sekmē vides mērķu sasniegšanu, būtu jāpalīdz informēt ieguldītājus par ieguldījumiem, no kuriem tiek finansētas ekoloģiski

  saimnieciskās darbības atbilstīgi to ilgtspējības pakāpei. Atzīstot ANO
  ilgtspējīgas saimnieciskās darbības. Turpmākus norādījumus

  attīstības mērķus un Eiropadomes 2017. gada 20
  .
  jūnijs secinājumus, būtu arī jāizstrādā papildu norādījumi
  par darbībām, kas sekmē

  veicina
  citus ilgtspējas

  ilgtspējības
  mērķus, tajā skaitā sociālos mērķus, var izstrādāt vēlākā posmā.

  tostarp sociālos un pārvaldības mērķus, tādējādi pilnībā, saskaņoti, visaptveroši
  ,
  integrēti un efektīvi īstenojot 2030. gada programmu
  . [Gr. 80] |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2018. gada martā publicēja Rīcības plānu: igtspējīgas izaugsmes finansēšana (9), tajā nosakot vērienīgu un visaptverošu stratēģiju ilgtspējīgam finansējumam. Viens no mērķiem, kas noteikts šajā rīcības plānā, ir pārorientēt kapitāla plūsmas ilgtspējīgam ieguldījumam, lai sasniegtu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Vienotas klasifikācijas sistēmas izveide ilgtspējīgām

  un ilgtspējības pakāpes konstatēšanas indikatoru izveide
  darbībām ir svarīgākā un neatliekamākā rīcības plānā paredzētā rīcība. Rīcības plānā atzīts, ka tam, lai kapitāla plūsmas pārvirzītu ilgtspējīgākām darbībām, pamatā jābūt kopīgai
  , holistiskai
  izpratnei par to, ko nozīmē “ilgtspējīgs”.

  saimniecisko darbību un ieguldījumu ietekmi uz vides ilgtspēju un resursu efektivitāti
  . Pirmkārt, skaidriem norādījumiem par darbībām, kas sekmē vides mērķu sasniegšanu, būtu jāpalīdz informēt ieguldītājus par ieguldījumiem, no kuriem tiek finansētas ekoloģiski

  saimnieciskās darbības atbilstīgi to ilgtspējības pakāpei. Atzīstot ANO
  ilgtspējīgas saimnieciskās darbības. Turpmākus norādījumus

  attīstības mērķus un Eiropadomes 2017. gada 20
  .
  jūnijs secinājumus, būtu arī jāizstrādā papildu norādījumi
  par darbībām, kas sekmē

  veicina
  citus ilgtspējas

  ilgtspējības
  mērķus, tajā skaitā sociālos mērķus, var izstrādāt vēlākā posmā.

  tostarp sociālos un pārvaldības mērķus, tādējādi pilnībā, saskaņoti, visaptveroši
  ,
  integrēti un efektīvi īstenojot 2030. gada programmu
  . [Gr. 80]

| (6a) | Atzīstot, cik steidzami ir jārisina jautājumi saistībā ar klimata pārmaiņām, tomēr jāņem vērā, ka šaura koncentrēšanās uz oglekļa emisiju jautājumiem varētu radīt negatīvu ietekmi, jo ieguldījumi tiktu novirzītu uz tādiem mērķiem, kas saistīti ar citiem vides riskiem. Tādēļ ir jāievieš pienācīgi aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka saimnieciskās darbības nekaitē citiem vides mērķiem, piemēram, bioloģiskajai daudzveidībai un energoefektivitātei. Ieguldītājiem vajadzīga salīdzināma un visaptveroša informācija par vides riskiem un to ietekmi, lai novērtētu to portfeļus, raugoties ne tikai no oglekļa emisiju ietekmes viedokļa. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(6a)

Atzīstot, cik steidzami ir jārisina jautājumi saistībā ar klimata pārmaiņām, tomēr jāņem vērā, ka šaura koncentrēšanās uz oglekļa emisiju jautājumiem varētu radīt negatīvu ietekmi, jo ieguldījumi tiktu novirzītu uz tādiem mērķiem, kas saistīti ar citiem vides riskiem. Tādēļ ir jāievieš pienācīgi aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka saimnieciskās darbības nekaitē citiem vides mērķiem, piemēram, bioloģiskajai daudzveidībai un energoefektivitātei. Ieguldītājiem vajadzīga salīdzināma un visaptveroša informācija par vides riskiem un to ietekmi, lai novērtētu to portfeļus, raugoties ne tikai no oglekļa emisiju ietekmes viedokļa. [Gr. 2]

| (6b) | Ņemot vērā to, ka vairākās savstarpēji saistītās vides degradācijas un resursu pārmērīga patēriņa jomās ir steidzami jārīkojas, ir jāpiemēro sistēmiska pieeja eksponenciāli pieaugošo negatīvo tendenču novēršanai, piemēram, attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, resursu pārmērīgo globālo patēriņu, jauniem apdraudējumiem, tostarp bīstamām ķīmiskām vielām un to sajaukumiem, uztura nepietiekamību, klimata pārmaiņām, ozona noārdīšanos, okeānu paskābināšanos, saldūdens izsīkšanu un zemes sistēmas maiņu. Līdz ar to ir nepieciešams, lai veicamie pasākumi būtu uz nākotni vērsti un gaidāmajām problēmām atbilstīgā mērogā. Šo problēmu mērogs prasa holistisku un vērienīgu pieeju un stingri piemērotu piesardzības principu. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(6b)

Ņemot vērā to, ka vairākās savstarpēji saistītās vides degradācijas un resursu pārmērīga patēriņa jomās ir steidzami jārīkojas, ir jāpiemēro sistēmiska pieeja eksponenciāli pieaugošo negatīvo tendenču novēršanai, piemēram, attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, resursu pārmērīgo globālo patēriņu, jauniem apdraudējumiem, tostarp bīstamām ķīmiskām vielām un to sajaukumiem, uztura nepietiekamību, klimata pārmaiņām, ozona noārdīšanos, okeānu paskābināšanos, saldūdens izsīkšanu un zemes sistēmas maiņu. Līdz ar to ir nepieciešams, lai veicamie pasākumi būtu uz nākotni vērsti un gaidāmajām problēmām atbilstīgā mērogā. Šo problēmu mērogs prasa holistisku un vērienīgu pieeju un stingri piemērotu piesardzības principu. [Gr. 3]

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1386/2013/ES (10) aicināts palielināt privātā sektora finansējumu ar vidi un klimatu saistītiem izdevumiem, īpaši radot stimulus un metodes, kas stimulē uzņēmumus izmērīt savas darījumdarbības vides izmaksas un peļņu, kura gūta no vides pakalpojumu izmantošanas. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1386/2013/ES (10) aicināts palielināt privātā sektora finansējumu ar vidi un klimatu saistītiem izdevumiem, īpaši radot stimulus un metodes, kas stimulē uzņēmumus izmērīt savas darījumdarbības vides izmaksas un peļņu, kura gūta no vides pakalpojumu izmantošanas.

| (7a) | Eiropas Parlamenta 2018. gada 29. maija patstāvīgajā ziņojumā par ilgtspējīgām finansēm ir noteikti būtiski ilgtspējas rādītāju un taksonomijas elementi kā stimuls ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Būtu jānodrošina konsekvence starp atbilstīgajiem tiesību aktiem. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(7a)

Eiropas Parlamenta 2018. gada 29. maija patstāvīgajā ziņojumā par ilgtspējīgām finansēm ir noteikti būtiski ilgtspējas rādītāju un taksonomijas elementi kā stimuls ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Būtu jānodrošina konsekvence starp atbilstīgajiem tiesību aktiem. [Gr. 4]

| (8) | IAM sasniegšanai Savienībā nepieciešama kapitāla plūsmu novirzīšana ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Ir svarīgi pilnībā izmantot iekšējā tirgus potenciālu šo mērķu sasniegšanai. Ir arī svarīgi nodrošināt to, ka iekšējā tirgū netiek kavētas kapitāla plūsmas, kas tiek novirzītas ilgtspējīgam ieguldījumam. |
| --- | --- |

(8)

IAM sasniegšanai Savienībā nepieciešama kapitāla plūsmu novirzīšana ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Ir svarīgi pilnībā izmantot iekšējā tirgus potenciālu šo mērķu sasniegšanai. Ir arī svarīgi nodrošināt to, ka iekšējā tirgū netiek kavētas kapitāla plūsmas, kas tiek novirzītas ilgtspējīgam ieguldījumam.

| (8a) | Problēmas mērogs paredz visu finanšu sistēmu pakāpeniski pārvietot, lai atbalstītu ekonomikas spēju darboties ilgtspējīgi. Šajā nolūkā ir nepieciešams integrēt ilgtspējīgu finansējumu visās pamatjomās, un ietekme uz ilgtspējību ir jāņem vērā attiecībā uz finanšu produktiem un pakalpojumiem. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(8a)

Problēmas mērogs paredz visu finanšu sistēmu pakāpeniski pārvietot, lai atbalstītu ekonomikas spēju darboties ilgtspējīgi. Šajā nolūkā ir nepieciešams integrēt ilgtspējīgu finansējumu visās pamatjomās, un ietekme uz ilgtspējību ir jāņem vērā attiecībā uz finanšu produktiem un pakalpojumiem. [Gr. 5]

| (9) | Tādu finanšu produktu piedāvāšana, kas īsteno ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgus mērķus, ir efektīvs veids, kā privātos ieguldījumus novirzīt ilgtspējīgām

  pakāpeniski pārnest no videi kaitīgām darbībām uz ilgtspējīgākām
  darbībām. Mērķis, nosakot valstu prasības finanšu produktu
  , pakalpojumu
  un uzņēmumu obligāciju kā ilgtspējīgu ieguldījumu tirgošanai
  , kā definēts šajā regulā
  , jo īpaši prasības, kas noteiktas, lai ļautu attiecīgajiem tirgus dalībniekiem izmantot valstu marķējumu, ir veicināt ieguldītāju uzticību
  un izpratni par riskiem
  , radīt pamanāmību un novērst bažas par “zaļo tukšvārdību”. Par zaļo tukšvārdību sauc negodīgas konkurences priekšrocības gūšanas praksi, tirgojot finanšu produktu kā videi draudzīgu, kaut gan patiesībā tas neatbilst vides pamatstandartiem. Pašlaik dažās dalībvalstīs ir ieviestas marķēšanas sistēmas. Tās veidotas, balstoties uz dažādām taksonomijām, kas klasificē ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgas saimnieciskās darbības. Ņemot vērā politiskās saistības atbilstoši Parīzes nolīgumam un Savienības līmenī, visticamāk, arvien vairāk dalībvalstu izveidos marķējuma sistēmas vai citas prasības tirgus dalībniekiem, lai to finanšu produktus vai uzņēmumu obligācijas tirgotu kā ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgus. Tādējādi dalībvalstis izmantotu pašas savu nacionālo taksonomiju, lai noteiktu, kuri ieguldījumi uzskatāmi par ilgtspējīgiem. Ja šādas valstu prasības pamatojas uz dažādiem kritērijiem
  un indikatoriem
  , kuriem atbilstīgi saimnieciskās darbības uzskatāmas par ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgām, tiks mazināta ieguldītāju vēlme veikt pārrobežu ieguldījumus, jo ir apgrūtināta iespēja salīdzināt dažādās ieguldījumu iespējas. Turklāt ekonomikas dalībniekiem, kas vēlas piesaistīt ieguldījumus no visas Savienības, dažādajās dalībvalstīs būtu jāatbilst dažādiem kritērijiem, lai viņu darbības varētu uzskatīt par ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgām dažādo marķējumu nolūkā. Vienotu kritēriju
  un indikatoru trūkums novirzīs ieguldījumus videi neefektīvā un dažos gadījumos neproduktīvā veidā, kā arī novedīs pie nesasniegtiem mērķiem vides un ilgtspējas jomā. To
  trūkums tādējādi palielinās izmaksas un radīs būtisku traucēkli ekonomikas dalībniekiem, radot kavēkli ilgtspējīgiem ieguldījumiem piekļūt pārrobežu kapitāla tirgum.

  tirgiem
  . Sagaidāms, ka aizvien pieaugs šķēršļi, lai piekļūtu pārrobežu kapitāla tirgum

  tirgiem
  līdzekļu iegūšanai ilgtspējīgiem projektiem. Tāpēc kritēriji
  un indikatori
  , lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir ekoloģiski ilgtspējīga,

  darbības ilgtspējības pakāpi
  , būtu jāsaskaņo Savienības līmenī
  pakāpeniski jāsaskaņo
  , lai novērstu šķēršļus iekšējā tirgus darbībai un kavētu to rašanos nākotnē. Pateicoties šādai

  informācijas, rādītāju un kritēriju
  saskaņošanai, ekonomikas dalībniekiem būs vieglāk iegūt līdzekļus savām zaļajām

  vides ziņā ilgtspējīgām
  pārrobežu darbībām, jo viņu saimnieciskās darbības varēs salīdzināt ar vienotiem kritērijiem
  un indikatoriem
  , lai izvēlētos kā pamatā esošos aktīvus ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Tādējādi tas atvieglos ieguldījumu piesaisti pāri robežām Savienības ietvaros. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(9)

Tādu finanšu produktu piedāvāšana, kas īsteno ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgus mērķus, ir efektīvs veids, kā privātos ieguldījumus novirzīt ilgtspējīgām

  pakāpeniski pārnest no videi kaitīgām darbībām uz ilgtspējīgākām
  darbībām. Mērķis, nosakot valstu prasības finanšu produktu
  , pakalpojumu
  un uzņēmumu obligāciju kā ilgtspējīgu ieguldījumu tirgošanai
  , kā definēts šajā regulā
  , jo īpaši prasības, kas noteiktas, lai ļautu attiecīgajiem tirgus dalībniekiem izmantot valstu marķējumu, ir veicināt ieguldītāju uzticību
  un izpratni par riskiem
  , radīt pamanāmību un novērst bažas par “zaļo tukšvārdību”. Par zaļo tukšvārdību sauc negodīgas konkurences priekšrocības gūšanas praksi, tirgojot finanšu produktu kā videi draudzīgu, kaut gan patiesībā tas neatbilst vides pamatstandartiem. Pašlaik dažās dalībvalstīs ir ieviestas marķēšanas sistēmas. Tās veidotas, balstoties uz dažādām taksonomijām, kas klasificē ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgas saimnieciskās darbības. Ņemot vērā politiskās saistības atbilstoši Parīzes nolīgumam un Savienības līmenī, visticamāk, arvien vairāk dalībvalstu izveidos marķējuma sistēmas vai citas prasības tirgus dalībniekiem, lai to finanšu produktus vai uzņēmumu obligācijas tirgotu kā ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgus. Tādējādi dalībvalstis izmantotu pašas savu nacionālo taksonomiju, lai noteiktu, kuri ieguldījumi uzskatāmi par ilgtspējīgiem. Ja šādas valstu prasības pamatojas uz dažādiem kritērijiem
  un indikatoriem
  , kuriem atbilstīgi saimnieciskās darbības uzskatāmas par ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgām, tiks mazināta ieguldītāju vēlme veikt pārrobežu ieguldījumus, jo ir apgrūtināta iespēja salīdzināt dažādās ieguldījumu iespējas. Turklāt ekonomikas dalībniekiem, kas vēlas piesaistīt ieguldījumus no visas Savienības, dažādajās dalībvalstīs būtu jāatbilst dažādiem kritērijiem, lai viņu darbības varētu uzskatīt par ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgām dažādo marķējumu nolūkā. Vienotu kritēriju
  un indikatoru trūkums novirzīs ieguldījumus videi neefektīvā un dažos gadījumos neproduktīvā veidā, kā arī novedīs pie nesasniegtiem mērķiem vides un ilgtspējas jomā. To
  trūkums tādējādi palielinās izmaksas un radīs būtisku traucēkli ekonomikas dalībniekiem, radot kavēkli ilgtspējīgiem ieguldījumiem piekļūt pārrobežu kapitāla tirgum.

  tirgiem
  . Sagaidāms, ka aizvien pieaugs šķēršļi, lai piekļūtu pārrobežu kapitāla tirgum

  tirgiem
  līdzekļu iegūšanai ilgtspējīgiem projektiem. Tāpēc kritēriji
  un indikatori
  , lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir ekoloģiski ilgtspējīga,

  darbības ilgtspējības pakāpi
  , būtu jāsaskaņo Savienības līmenī
  pakāpeniski jāsaskaņo
  , lai novērstu šķēršļus iekšējā tirgus darbībai un kavētu to rašanos nākotnē. Pateicoties šādai

  informācijas, rādītāju un kritēriju
  saskaņošanai, ekonomikas dalībniekiem būs vieglāk iegūt līdzekļus savām zaļajām

  vides ziņā ilgtspējīgām
  pārrobežu darbībām, jo viņu saimnieciskās darbības varēs salīdzināt ar vienotiem kritērijiem
  un indikatoriem
  , lai izvēlētos kā pamatā esošos aktīvus ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Tādējādi tas atvieglos ieguldījumu piesaisti pāri robežām Savienības ietvaros. [Gr. 6]

| (9a) | Lai Savienība izpildītu savas saistības vides un klimata jomā, ir jāmobilizē privātie ieguldījumi. Tā sasniegšanai ir nepieciešama ilgtermiņa plānošana, kā arī regulatīva stabilitāte un prognozējamība ieguldītājiem. Tādēļ, lai garantētu saskaņotu politikas sistēmu ilgtspējīgiem ieguldījumiem, ir svarīgi, ka šīs regulas noteikumi ir pamatoti ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(9a)

Lai Savienība izpildītu savas saistības vides un klimata jomā, ir jāmobilizē privātie ieguldījumi. Tā sasniegšanai ir nepieciešama ilgtermiņa plānošana, kā arī regulatīva stabilitāte un prognozējamība ieguldītājiem. Tādēļ, lai garantētu saskaņotu politikas sistēmu ilgtspējīgiem ieguldījumiem, ir svarīgi, ka šīs regulas noteikumi ir pamatoti ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. [Gr. 7]

| (10) | Turklāt, ja tirgus dalībnieki nesniedz nekādus paskaidrojumus

  neatklāj
  ieguldītājiem par to, kā darbības, kurās viņi iegulda, sekmē iegulda
  negatīvi vai pozitīvi ietekmē
  vides mērķu sasniegšanu, vai ja viņi savos paskaidrojumos par to, kas ir “ilgtspējīga” saimnieciskā darbība,

  saimnieciskās darbības vides ilgtspējas pakāpi
  , izmanto citus jēdzienus,

  rādītājus un kritērijus
  , ieguldītājiem šķitīs neproporcionāli

  būs nesamērīgi
  apgrūtinoši pārbaudīt un salīdzināt šos dažādos finanšu produktus. Ir konstatēts, ka tas mazina ieguldītāju vēlmi veikt ieguldījumus zaļos

  ilgtspējīgos
  finanšu produktos. Turklāt ieguldītāju uzticības trūkumam ir būtiska negatīva ietekme uz ilgtspējīgu ieguldījumu tirgu. Ir pierādīts arī, ka valstu noteikumi vai tirgū balstītas iniciatīvas, kas īstenotas, lai risinātu šo jautājumu valstu robežās, novedīs pie iekšējā tirgus sadrumstalotības. Ja finanšu tirgus dalībnieki atklās informāciju par to, kā finanšu produkti, ko viņi pozicionē kā videi draudzīgus, atbilst vides mērķiem un viņi šādas informācijas atklāšanai izmantos visā Savienībā kopējus kritērijus attiecībā uz to, kas ir ekoloģiski ilgtspējīga saimnieciska darbība, tas palīdzēs ieguldītājiem salīdzināt videi draudzīgas ieguldījuma iespējas

  ieguldījuma iespēju ietekmi uz vidi
  pāri robežām robežām
  un stimulēs ieguldījumu saņēmēju uzņēmumus padarīt savus darījumdarbības modeļus ilgtspējīgākus
  . Ieguldītāji veiks ieguldījumus zaļos finanšu produktos ar augstāku uzticamību visā Savienībā, tādējādi uzlabojot iekšējā tirgus darbību. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(10)

Turklāt, ja tirgus dalībnieki nesniedz nekādus paskaidrojumus

  neatklāj
  ieguldītājiem par to, kā darbības, kurās viņi iegulda, sekmē iegulda
  negatīvi vai pozitīvi ietekmē
  vides mērķu sasniegšanu, vai ja viņi savos paskaidrojumos par to, kas ir “ilgtspējīga” saimnieciskā darbība,

  saimnieciskās darbības vides ilgtspējas pakāpi
  , izmanto citus jēdzienus,

  rādītājus un kritērijus
  , ieguldītājiem šķitīs neproporcionāli

  būs nesamērīgi
  apgrūtinoši pārbaudīt un salīdzināt šos dažādos finanšu produktus. Ir konstatēts, ka tas mazina ieguldītāju vēlmi veikt ieguldījumus zaļos

  ilgtspējīgos
  finanšu produktos. Turklāt ieguldītāju uzticības trūkumam ir būtiska negatīva ietekme uz ilgtspējīgu ieguldījumu tirgu. Ir pierādīts arī, ka valstu noteikumi vai tirgū balstītas iniciatīvas, kas īstenotas, lai risinātu šo jautājumu valstu robežās, novedīs pie iekšējā tirgus sadrumstalotības. Ja finanšu tirgus dalībnieki atklās informāciju par to, kā finanšu produkti, ko viņi pozicionē kā videi draudzīgus, atbilst vides mērķiem un viņi šādas informācijas atklāšanai izmantos visā Savienībā kopējus kritērijus attiecībā uz to, kas ir ekoloģiski ilgtspējīga saimnieciska darbība, tas palīdzēs ieguldītājiem salīdzināt videi draudzīgas ieguldījuma iespējas

  ieguldījuma iespēju ietekmi uz vidi
  pāri robežām robežām
  un stimulēs ieguldījumu saņēmēju uzņēmumus padarīt savus darījumdarbības modeļus ilgtspējīgākus
  . Ieguldītāji veiks ieguldījumus zaļos finanšu produktos ar augstāku uzticamību visā Savienībā, tādējādi uzlabojot iekšējā tirgus darbību. [Gr. 8]

| (10a) | Lai nodrošinātu būtisku vides ilgtspējas un plašākas ilgtspējas ietekmi, samazinātu nevajadzīgu administratīvo slogu finanšu tirgu dalībniekiem un citām ieinteresētajām personām un veicinātu Eiropas finanšu tirgu izaugsmi, finansējot ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, taksonomijas pamatā vajadzētu būt saskaņotiem, salīdzināmiem un vienotiem kritērijiem un indikatoriem, tostarp vismaz aprites ekonomikas indikatoriem. Minētie indikatori būtu jāsaskaņo ar vienotu aprites cikla novērtēšanas metodiku, un tie būtu jāpiemēro visās Savienības regulatīvajās iniciatīvās. Tiem vajadzētu būt par pamatu saimnieciskās darbības un ieguldījumu riska novērtējumam un ietekmes uz vidi novērtējumam. Nedrīkstētu pieļaut nekādu regulējuma pārklāšanos, kas nebūtu saskaņā ar labāka regulējuma principiem un ko nepiemērotu samērīgi, un saskaņā ar mērķi izveidot konsekventu terminoloģiju un skaidru tiesisko regulējumu. Būtu jāizvairās arī no nevajadzīga sloga, kas rodas gan iestādēm, gan finanšu iestādēm. Šajā pašā nolūkā pirms taksonomijas un piemērojamo kritēriju stāšanās spēkā būtu skaidri jānosaka tehnisko pārbaudes kritēriju joma un izmantošana, kā arī saikne ar citām iniciatīvām. Saskaņotu kritēriju noteikšanai ekoloģiski ilgtspējīgām darbībām būtu jāņem vērā dalībvalstu kompetences dažādās politikas jomās. Šīs regulas prasības būtu proporcionāli jāpiemēro mazām un nesarežģītām iestādēm, kā noteikts šajā regulā. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(10a)

Lai nodrošinātu būtisku vides ilgtspējas un plašākas ilgtspējas ietekmi, samazinātu nevajadzīgu administratīvo slogu finanšu tirgu dalībniekiem un citām ieinteresētajām personām un veicinātu Eiropas finanšu tirgu izaugsmi, finansējot ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, taksonomijas pamatā vajadzētu būt saskaņotiem, salīdzināmiem un vienotiem kritērijiem un indikatoriem, tostarp vismaz aprites ekonomikas indikatoriem. Minētie indikatori būtu jāsaskaņo ar vienotu aprites cikla novērtēšanas metodiku, un tie būtu jāpiemēro visās Savienības regulatīvajās iniciatīvās. Tiem vajadzētu būt par pamatu saimnieciskās darbības un ieguldījumu riska novērtējumam un ietekmes uz vidi novērtējumam. Nedrīkstētu pieļaut nekādu regulējuma pārklāšanos, kas nebūtu saskaņā ar labāka regulējuma principiem un ko nepiemērotu samērīgi, un saskaņā ar mērķi izveidot konsekventu terminoloģiju un skaidru tiesisko regulējumu. Būtu jāizvairās arī no nevajadzīga sloga, kas rodas gan iestādēm, gan finanšu iestādēm. Šajā pašā nolūkā pirms taksonomijas un piemērojamo kritēriju stāšanās spēkā būtu skaidri jānosaka tehnisko pārbaudes kritēriju joma un izmantošana, kā arī saikne ar citām iniciatīvām. Saskaņotu kritēriju noteikšanai ekoloģiski ilgtspējīgām darbībām būtu jāņem vērā dalībvalstu kompetences dažādās politikas jomās. Šīs regulas prasības būtu proporcionāli jāpiemēro mazām un nesarežģītām iestādēm, kā noteikts šajā regulā. [Gr. 9]

| (10b) | Būtu jāsaskaņo rādītāji, kuru pamatā ir jau paveiktais, piemēram, cita starpā Komisijas, Eiropas Vides aģentūras un ESAO darbs, un tajos jāietver ietekme uz CO2 un citām emisijām, bioloģisko daudzveidību, atkritumu radīšanu, enerģijas un atjaunojamo energoresursu izmantošanu, izejvielām, ūdeni un tiešo un netiešo zemes izmantošanu, kā noteikts Komisijas aprites ekonomikas uzraudzības sistēmā (COM(2018)0029), ES rīcības plānā pārejai uz aprites ekonomiku (COM(2015)0614) un Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcijā par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (2014/2208(INI)). Turklāt rādītāji būtu jāizstrādā, ņemot vērā arī Eiropas Komisijas Atbalsta aprites ekonomikas finansējumam ekspertu grupas ieteikumus. Komisijai būtu jānovērtē, kā integrēt šīs ekspertu grupas darbu ar TEG. Rādītājos būtu jāņem vērā starptautiski atzīti ilgtspējas standarti. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(10b)

Būtu jāsaskaņo rādītāji, kuru pamatā ir jau paveiktais, piemēram, cita starpā Komisijas, Eiropas Vides aģentūras un ESAO darbs, un tajos jāietver ietekme uz CO2 un citām emisijām, bioloģisko daudzveidību, atkritumu radīšanu, enerģijas un atjaunojamo energoresursu izmantošanu, izejvielām, ūdeni un tiešo un netiešo zemes izmantošanu, kā noteikts Komisijas aprites ekonomikas uzraudzības sistēmā (COM(2018)0029), ES rīcības plānā pārejai uz aprites ekonomiku (COM(2015)0614) un Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcijā par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (2014/2208(INI)). Turklāt rādītāji būtu jāizstrādā, ņemot vērā arī Eiropas Komisijas Atbalsta aprites ekonomikas finansējumam ekspertu grupas ieteikumus. Komisijai būtu jānovērtē, kā integrēt šīs ekspertu grupas darbu ar TEG. Rādītājos būtu jāņem vērā starptautiski atzīti ilgtspējas standarti. [Gr. 10]

| (11) | Lai novērstu pastāvošos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai un nepieļautu šo šķēršļu rašanos nākotnē, dalībvalstīm
  un Savienībai
  būtu jāizmanto kopējs ekoloģiski ilgtspējīga ieguldījuma

  kopējs ieguldījumu vides ilgtspējas pakāpes
  jēdziens, izveidojot prasības tirgus dalībniekiem tādu finanšu produktu
  , pakalpojumu
  vai uzņēmumu obligāciju marķēšanai, kas tiek tirgoti kā ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgi valsts līmenī. Šo pašu iemeslu dēļ fondu pārvaldniekiem un institucionālajiem ieguldītājiem, kas sevi uzskata par vides mērķu ievērotājiem, atklājot informāciju par šo mērķu sasniegšanu, būtu jāizmanto tas pats ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīga ieguldījuma jēdziens
  un tie paši indikatori, rādītāji un kritēriji, kā aprēķinot ietekmi uz vidi
  . [Gr. 11] |
| --- | --- |

(11)

Lai novērstu pastāvošos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai un nepieļautu šo šķēršļu rašanos nākotnē, dalībvalstīm
  un Savienībai
  būtu jāizmanto kopējs ekoloģiski ilgtspējīga ieguldījuma

  kopējs ieguldījumu vides ilgtspējas pakāpes
  jēdziens, izveidojot prasības tirgus dalībniekiem tādu finanšu produktu
  , pakalpojumu
  vai uzņēmumu obligāciju marķēšanai, kas tiek tirgoti kā ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgi valsts līmenī. Šo pašu iemeslu dēļ fondu pārvaldniekiem un institucionālajiem ieguldītājiem, kas sevi uzskata par vides mērķu ievērotājiem, atklājot informāciju par šo mērķu sasniegšanu, būtu jāizmanto tas pats ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīga ieguldījuma jēdziens
  un tie paši indikatori, rādītāji un kritēriji, kā aprēķinot ietekmi uz vidi
  . [Gr. 11]

| (12) | Kritēriju noteikšana ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām var mudināt firmas brīvprātīgi savās tīmekļa vietnēs atklāt informāciju

  Informācija
  par ekoloģiski ilgtspējīgajām saimnieciskām darbībām, ko tās veic. Šī informācija

  darbību ietekmi uz vidi palīdzēs attiecīgajiem finanšu tirgu dalībniekiem
  ne tikai palīdzēs attiecīgajiem finanšu tirgus dalībniekiem viegli

  vien viegli konstatēt un
  noteikt, kuras firmas veic ekoloģiski ilgtspējīgas saimnieciskas darbības,

  uzņēmumu veikto saimniecisko darbību vides ilgtspējas pakāpi
  , bet arī atvieglos šīm firmām līdzekļu iegūšanu savām zaļajām darbībām.

  arī uzņēmumiem palielināt finansējumu
  . [Gr. 12] |
| --- | --- |

(12)

Kritēriju noteikšana ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām var mudināt firmas brīvprātīgi savās tīmekļa vietnēs atklāt informāciju

  Informācija
  par ekoloģiski ilgtspējīgajām saimnieciskām darbībām, ko tās veic. Šī informācija

  darbību ietekmi uz vidi palīdzēs attiecīgajiem finanšu tirgu dalībniekiem
  ne tikai palīdzēs attiecīgajiem finanšu tirgus dalībniekiem viegli

  vien viegli konstatēt un
  noteikt, kuras firmas veic ekoloģiski ilgtspējīgas saimnieciskas darbības,

  uzņēmumu veikto saimniecisko darbību vides ilgtspējas pakāpi
  , bet arī atvieglos šīm firmām līdzekļu iegūšanu savām zaļajām darbībām.

  arī uzņēmumiem palielināt finansējumu
  . [Gr. 12]

| (13) | Savienības klasifikācijai ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām

  mēroga indikatoriem, kas ir svarīgi saimniecisko darbību ietekmes uz vidi noteikšanai,
  būtu jāļauj izstrādāt Savienības nākotnes politiku,

  turpmākos politikas virzienus un stratēģijas
  , tajā skaitā Savienības mēroga standartus ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgiem finanšu produktiem, un visbeidzot arī marķējumu izveidi, kas oficiāli atzīst atbilstību šiem standartiem visā Savienībā
  , kā arī tiem vajadzētu būt par pamatu citiem ekonomiskiem, regulatīviem un prudenciāliem pasākumiem
  .
  Attiecībā uz turpmākiem Savienības tiesību aktiem, kuru mērķis ir veicināt pāreju no videi kaitīgiem ieguldījumiem uz ieguldījumiem ar pozitīvu ietekmi ir nepieciešamas
  vienotas juridiskās prasības, kā uzskatīt ieguldījumus par ekoloģiski ilgtspējīgiem ieguldījumiem, balstoties

  lai ņemtu vērā ieguldījumu vides ilgtspējas pakāpi
  ,
  pamatojoties
  uz vienotiem kritērijiem ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām, ir nepieciešamas kā atsauce Savienības nākamiem tiesību aktiem, kas ļauj sekmēt šos ieguldījumus.

  ekonomisko darbību vides ilgtspējas pakāpes noteikšanai un kopējiem indikatoriem ieguldījumu ietekmes uz vidi novērtēšanai
  . [Gr. 13] |
| --- | --- |

(13)

Savienības klasifikācijai ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām

  mēroga indikatoriem, kas ir svarīgi saimniecisko darbību ietekmes uz vidi noteikšanai,
  būtu jāļauj izstrādāt Savienības nākotnes politiku,

  turpmākos politikas virzienus un stratēģijas
  , tajā skaitā Savienības mēroga standartus ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgiem finanšu produktiem, un visbeidzot arī marķējumu izveidi, kas oficiāli atzīst atbilstību šiem standartiem visā Savienībā
  , kā arī tiem vajadzētu būt par pamatu citiem ekonomiskiem, regulatīviem un prudenciāliem pasākumiem
  .
  Attiecībā uz turpmākiem Savienības tiesību aktiem, kuru mērķis ir veicināt pāreju no videi kaitīgiem ieguldījumiem uz ieguldījumiem ar pozitīvu ietekmi ir nepieciešamas
  vienotas juridiskās prasības, kā uzskatīt ieguldījumus par ekoloģiski ilgtspējīgiem ieguldījumiem, balstoties

  lai ņemtu vērā ieguldījumu vides ilgtspējas pakāpi
  ,
  pamatojoties
  uz vienotiem kritērijiem ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām, ir nepieciešamas kā atsauce Savienības nākamiem tiesību aktiem, kas ļauj sekmēt šos ieguldījumus.

  ekonomisko darbību vides ilgtspējas pakāpes noteikšanai un kopējiem indikatoriem ieguldījumu ietekmes uz vidi novērtēšanai
  . [Gr. 13]

| (14) | Saistībā ar IAM sasniegšanu Savienībā tādas politikas izvēles kā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda radīšana ir sevi pierādījušas kā

  varētu būt
  efektīvas, sekmējot privātu ieguldījumu
  mobilizēšanu un
  novirzīšanu ilgstpējīgiem ieguldījumiem līdz ar publiskajiem izdevumiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2015/1017 (11) precizēta 40 %
  horizontālo
  klimata ieguldījumu mērķis infrastruktūras un inovācijas projektos Eiropas Stratēģisko investīciju fonda ietvaros. Kopēji kritēriji saimniecisko darbību ilgtspējai varētu

  un kopēji indikatori ietekmes uz vidi novērtēšanai var
  būt pamatā līdzīgām Savienības nākotnes iniciatīvām, atbalstot

  mobilizējot
  ieguldījumus, kas ievēro ar klimatu saistītus vai citus vides mērķus. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(14)

Saistībā ar IAM sasniegšanu Savienībā tādas politikas izvēles kā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda radīšana ir sevi pierādījušas kā

  varētu būt
  efektīvas, sekmējot privātu ieguldījumu
  mobilizēšanu un
  novirzīšanu ilgstpējīgiem ieguldījumiem līdz ar publiskajiem izdevumiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2015/1017 (11) precizēta 40 %
  horizontālo
  klimata ieguldījumu mērķis infrastruktūras un inovācijas projektos Eiropas Stratēģisko investīciju fonda ietvaros. Kopēji kritēriji saimniecisko darbību ilgtspējai varētu

  un kopēji indikatori ietekmes uz vidi novērtēšanai var
  būt pamatā līdzīgām Savienības nākotnes iniciatīvām, atbalstot

  mobilizējot
  ieguldījumus, kas ievēro ar klimatu saistītus vai citus vides mērķus. [Gr. 14]

| (15) | Lai izvairītos no tirgus sadrumstalotības, kā arī no kaitējuma patērētāju interesēm, atšķirīgu ekoloģiski ilgtspējīgu

  ko izraisītu atšķirīgi jēdzieni par
  saimniecisko darbību jēdzienu dēļ,

  vides ilgtspējas pakāpi
  , valstu prasībām, kam tirgus dalībniekiem būtu jāatbilst, kad viņi vēlas tirgot finanšu produktus vai uzņēmumu obligācijas, kā ekoloģiski

  definēts šajā regulā, kā vides ziņā
  ilgtspējīgus, vajadzētu būt balstītām uz vienotiem kritērijiem ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām. Šo tirgus dalībnieku vidū ir finanšu tirgus dalībnieki, kas piedāvā “zaļus”

  ilgtspējīgus
  finanšu produktus
  vai pakalpojumus
  , un nefinanšu uzņēmumi, kas emitē “zaļas”

  ilgtspējīgas
  uzņēmumu obligācijas. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(15)

Lai izvairītos no tirgus sadrumstalotības, kā arī no kaitējuma patērētāju interesēm, atšķirīgu ekoloģiski ilgtspējīgu

  ko izraisītu atšķirīgi jēdzieni par
  saimniecisko darbību jēdzienu dēļ,

  vides ilgtspējas pakāpi
  , valstu prasībām, kam tirgus dalībniekiem būtu jāatbilst, kad viņi vēlas tirgot finanšu produktus vai uzņēmumu obligācijas, kā ekoloģiski

  definēts šajā regulā, kā vides ziņā
  ilgtspējīgus, vajadzētu būt balstītām uz vienotiem kritērijiem ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām. Šo tirgus dalībnieku vidū ir finanšu tirgus dalībnieki, kas piedāvā “zaļus”

  ilgtspējīgus
  finanšu produktus
  vai pakalpojumus
  , un nefinanšu uzņēmumi, kas emitē “zaļas”

  ilgtspējīgas
  uzņēmumu obligācijas. [Gr. 15]

| (16) | Lai izvairītos no kaitējuma radīšanas patērētāju interesēm, fondu pārvaldniekiem un institucionālajiem ieguldītājiem, kas piedāvā finanšu produktus kā ekoloģiski ilgtspējīgus, būtu jāatklāj informācija par to, kā un kādā mērā kritēriji ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām ir izmantoti, lai noteiktu ieguldījumu ekoloģisko ilgtspēju. Atklātajai informācijai būtu jāveicina ieguldītāju izpratne par ieguldījuma daļu, kas finansē ekoloģiski ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, kā procentuālu daļu no visām saimnieciskajām darbībām un tādējādi ieguldījuma ekoloģiskās ilgtspējas pakāpi. Komisijai būtu jāprecizē informācija, kura jāatklāj šajā nolūkā. Šai informācijai būtu jārada iespēja valstu kompetentajām iestādēm viegli pārbaudīt atbilstību informācijas atklāšanas pienākumam un ieviest šo pienākumu saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(16)

Lai izvairītos no kaitējuma radīšanas patērētāju interesēm, fondu pārvaldniekiem un institucionālajiem ieguldītājiem, kas piedāvā finanšu produktus kā ekoloģiski ilgtspējīgus, būtu jāatklāj informācija par to, kā un kādā mērā kritēriji ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām ir izmantoti, lai noteiktu ieguldījumu ekoloģisko ilgtspēju. Atklātajai informācijai būtu jāveicina ieguldītāju izpratne par ieguldījuma daļu, kas finansē ekoloģiski ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, kā procentuālu daļu no visām saimnieciskajām darbībām un tādējādi ieguldījuma ekoloģiskās ilgtspējas pakāpi. Komisijai būtu jāprecizē informācija, kura jāatklāj šajā nolūkā. Šai informācijai būtu jārada iespēja valstu kompetentajām iestādēm viegli pārbaudīt atbilstību informācijas atklāšanas pienākumam un ieviest šo pienākumu saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem.

| (17) | Lai izvairītos no informācijas atklāšanas pienākuma apiešanas, šis pienākums būtu jāpiemēro arī tad, ja

  visiem
  finanšu produkti

  produktiem, kuri
  tiek piedāvāti kā tādi, kam ir līdzīgas iezīmes kā ekoloģiski ilgtspējīgiem ieguldījumiem, tajā skaitā arī tādi, kuru mērķis ir vides aizsardzība plašā nozīmē. Finanšu tirgus dalībniekiem nevajadzētu būt pienākumam ieguldīt vienīgi ekoloģiski ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, kas noteiktas saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem. Viņi Būtu jāmudina
  finanšu tirgus dalībnieki un citi dalībnieki
  informēt Komisiju, ja viņi uzskata, ka saimnieciskā darbība,

  tehniskie pārbaudes kritēriji
  , kas neatbilst tehniskās pārbaudes kritērijiem vai kam šādi kritēriji

  attiecas uz viņu finansētajām darbībām,
  vēl nav izveidoti,
  un tādēļ viņu finanšu produktus
  būtu jāuzskata par ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgu, lai palīdzētu Komisijai izvērtēt tehniskās pārbaudes kritēriju papildināšanas vai atjaunināšanas piemērotību. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(17)

Lai izvairītos no informācijas atklāšanas pienākuma apiešanas, šis pienākums būtu jāpiemēro arī tad, ja

  visiem
  finanšu produkti

  produktiem, kuri
  tiek piedāvāti kā tādi, kam ir līdzīgas iezīmes kā ekoloģiski ilgtspējīgiem ieguldījumiem, tajā skaitā arī tādi, kuru mērķis ir vides aizsardzība plašā nozīmē. Finanšu tirgus dalībniekiem nevajadzētu būt pienākumam ieguldīt vienīgi ekoloģiski ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, kas noteiktas saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem. Viņi Būtu jāmudina
  finanšu tirgus dalībnieki un citi dalībnieki
  informēt Komisiju, ja viņi uzskata, ka saimnieciskā darbība,

  tehniskie pārbaudes kritēriji
  , kas neatbilst tehniskās pārbaudes kritērijiem vai kam šādi kritēriji

  attiecas uz viņu finansētajām darbībām,
  vēl nav izveidoti,
  un tādēļ viņu finanšu produktus
  būtu jāuzskata par ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgu, lai palīdzētu Komisijai izvērtēt tehniskās pārbaudes kritēriju papildināšanas vai atjaunināšanas piemērotību. [Gr. 16]

| (18) | Lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir ekoloģiski ilgtspējīga, noteiktu
  saimnieciskās darbības vides ilgtspējas pakāpi
  , būtu jāizstrādā izsmeļošs vides mērķu saraksts
  , pamatojoties uz rādītājiem, ar kuriem mēra ietekmi uz vidi, ņemot vērā tā ietekmi uz visu rūpniecisko vērtību ķēdi un nodrošinot saskaņotību ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Tīras enerģijas paketi
  . [Gr. 17] |
| --- | --- |

(18)

Lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir ekoloģiski ilgtspējīga, noteiktu
  saimnieciskās darbības vides ilgtspējas pakāpi
  , būtu jāizstrādā izsmeļošs vides mērķu saraksts
  , pamatojoties uz rādītājiem, ar kuriem mēra ietekmi uz vidi, ņemot vērā tā ietekmi uz visu rūpniecisko vērtību ķēdi un nodrošinot saskaņotību ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Tīras enerģijas paketi
  . [Gr. 17]

| (19) | Veselīgu ekosistēmu aizsardzības vides mērķis būtu jāinterpretē, ņemot vērā attiecīgos Savienības leģislatīvos un neleģislatīvos instrumentus, tajā skaitā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (12), Padomes Direktīvu 92/43/EEK (13), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1143/2014 (14), ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju līdz 2020. gadam (15), ES Zaļās infrastruktūras stratēģiju, Padomes Direktīvu 91/676 (16), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 511/2014 (17), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 995/2010 (18), Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (19) un Rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai (20). |
| --- | --- |

(19)

Veselīgu ekosistēmu aizsardzības vides mērķis būtu jāinterpretē, ņemot vērā attiecīgos Savienības leģislatīvos un neleģislatīvos instrumentus, tajā skaitā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (12), Padomes Direktīvu 92/43/EEK (13), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1143/2014 (14), ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju līdz 2020. gadam (15), ES Zaļās infrastruktūras stratēģiju, Padomes Direktīvu 91/676 (16), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 511/2014 (17), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 995/2010 (18), Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (19) un Rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai (20).

| (20) | Attiecībā uz katru vides mērķi
  , pamatojoties uz sniegto informāciju, kurā izmantoti saskaņoti indikatori,
  būtu jānosaka vienoti kritēriji tam, kad var uzskatīt, ka saimnieciskās darbības būtiski sekmē šā mērķa sasniegšanu. Vienam vienoto kritēriju elementam vajadzētu būt izvairīties no nozīmīga kaitējuma radīšanas jebkuram no šajā regulā noteiktajiem vides mērķiem. Tas paredzēts, lai izvairītos no tā, ka ieguldījumi tiek uzskatīti par ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgiem, lai gan saimnieciskās darbības, kuras gūst labumu no šiem ieguldījumiem, rada kaitējumu videi tādā mērā, kas pārspēj to radīto labumu vides mērķim. Būtiska labuma un ievērojama kaitējuma neradīšanas nosacījumiem būtu jāveicina tas, ka ieguldījumi ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās rada patiesu labumu vides mērķu sasniegšanā. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz katru vides mērķi
  , pamatojoties uz sniegto informāciju, kurā izmantoti saskaņoti indikatori,
  būtu jānosaka vienoti kritēriji tam, kad var uzskatīt, ka saimnieciskās darbības būtiski sekmē šā mērķa sasniegšanu. Vienam vienoto kritēriju elementam vajadzētu būt izvairīties no nozīmīga kaitējuma radīšanas jebkuram no šajā regulā noteiktajiem vides mērķiem. Tas paredzēts, lai izvairītos no tā, ka ieguldījumi tiek uzskatīti par ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgiem, lai gan saimnieciskās darbības, kuras gūst labumu no šiem ieguldījumiem, rada kaitējumu videi tādā mērā, kas pārspēj to radīto labumu vides mērķim. Būtiska labuma un ievērojama kaitējuma neradīšanas nosacījumiem būtu jāveicina tas, ka ieguldījumi ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās rada patiesu labumu vides mērķu sasniegšanā. [Gr. 18]

| (21) | Atgādinot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopējo apņemšanos ievērot principus, kas iekļauti Eiropas Sociālo tiesību pīlārā, atbalstot ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un atzīstot starptautisko obligāto cilvēktiesību un darba tiesību un standartu nozīmi, atbilstībai obligātajiem aizsargpasākumiem vajadzētu būt nosacījumam, lai saimnieciskās darbības uzskatītu par ekoloģiski ilgtspējīgām. Šā iemesla dēļ saimnieciskās darbības būtu jāuzskata par ekoloģiski ilgtspējīgām tikai tādā gadījumā, kad tās tiek veiktas, ievērojot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) deklarāciju par pamattiesībām un pamatprincipiem darbā un astoņas SDO pamata konvencijas. SDO pamata konvencijas nosaka cilvēktiesības un darba tiesības, kas uzņēmumiem ir jāievēro. Vairāki no šiem starptautiskajiem standartiem ir iekļauti arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši verdzības un piespiedu darba aizliegums un nediskriminēšanas princips. Šie obligātie aizsargpasākumi neskar stingrāku prasību piemērošanu vajadzības gadījumā videi, veselībai, drošībai un sociālajai ilgtspējai, kas noteikta Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(21)

Atgādinot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopējo apņemšanos ievērot principus, kas iekļauti Eiropas Sociālo tiesību pīlārā, atbalstot ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un atzīstot starptautisko obligāto cilvēktiesību un darba tiesību un standartu nozīmi, atbilstībai obligātajiem aizsargpasākumiem vajadzētu būt nosacījumam, lai saimnieciskās darbības uzskatītu par ekoloģiski ilgtspējīgām. Šā iemesla dēļ saimnieciskās darbības būtu jāuzskata par ekoloģiski ilgtspējīgām tikai tādā gadījumā, kad tās tiek veiktas, ievērojot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) deklarāciju par pamattiesībām un pamatprincipiem darbā un astoņas SDO pamata konvencijas. SDO pamata konvencijas nosaka cilvēktiesības un darba tiesības, kas uzņēmumiem ir jāievēro. Vairāki no šiem starptautiskajiem standartiem ir iekļauti arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši verdzības un piespiedu darba aizliegums un nediskriminēšanas princips. Šie obligātie aizsargpasākumi neskar stingrāku prasību piemērošanu vajadzības gadījumā videi, veselībai, drošībai un sociālajai ilgtspējai, kas noteikta Savienības tiesību aktos.

| (22) | Ņemot vērā konkrētās tehniskās detaļas, kas nepieciešamas, lai novērtētu saimnieciskās darbības ietekmi uz vidi un strauji mainīgo zinātnes un tehnoloģijas raksturu, ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgu saimniecisku darbību kritēriji
  , ar kuriem var noteikt vides ilgtspējas pakāpi,
  būtu regulāri jāpielāgo šīm pārmaiņām. Lai šie kritēriji
  un indikatori
  būtu aktuāli, balstoties uz zinātniskiem pierādījumiem un ekspertu, kā arī attiecīgo ieinteresēto personu devumu, būtiska labuma un ievērojama kaitējuma nosacījumi būtu jāprecizē sīkāk dažādām saimnieciskajām darbībām un regulāri jāatjaunina. Šajā nolūkā Komisijai būtu jānosaka detalizēti un kalibrēti tehniskās pārbaudes kritēriji
  un saskaņotu indikatoru kopums
  dažādām saimnieciskajām darbībām, pamatojoties uz tehnisko devumu no daudzpusējo ieinteresēto personu platformas ilgtspējīgam finansējumam. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā konkrētās tehniskās detaļas, kas nepieciešamas, lai novērtētu saimnieciskās darbības ietekmi uz vidi un strauji mainīgo zinātnes un tehnoloģijas raksturu, ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgu saimniecisku darbību kritēriji
  , ar kuriem var noteikt vides ilgtspējas pakāpi,
  būtu regulāri jāpielāgo šīm pārmaiņām. Lai šie kritēriji
  un indikatori
  būtu aktuāli, balstoties uz zinātniskiem pierādījumiem un ekspertu, kā arī attiecīgo ieinteresēto personu devumu, būtiska labuma un ievērojama kaitējuma nosacījumi būtu jāprecizē sīkāk dažādām saimnieciskajām darbībām un regulāri jāatjaunina. Šajā nolūkā Komisijai būtu jānosaka detalizēti un kalibrēti tehniskās pārbaudes kritēriji
  un saskaņotu indikatoru kopums
  dažādām saimnieciskajām darbībām, pamatojoties uz tehnisko devumu no daudzpusējo ieinteresēto personu platformas ilgtspējīgam finansējumam. [Gr. 19]

| (23) | Dažām saimnieciskajām darbībām ir negatīva ietekme uz vidi, un nozīmīgu labumu vienam vai vairākiem vides mērķiem var sasniegt, samazinot šo negatīvo ietekmi. Tādām saimnieciskajām darbībām ir lietderīgi noteikt tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka būtiskus ekoloģisko raksturlielumu uzlabojumus salīdzinājumā ar, inter alia, nozari caurmērā
  , lai apsvērtu, vai šī darbība varētu būtiski veicināt viena vai vairāku vides mērķu sasniegšanu
  . Šajos kritērijos būtu jāņem vērā arī konkrētas saimnieciskās darbības ilgtermiņa
  (t.i. vairāk nekā 3 gadu)
  ietekme
  , jo īpaši produktu un pakalpojumu izmantošanas ekoloģiskās priekšrocības, kā arī starpproduktu radītā ietekme, tādējādi novērtējot to ražošanas un izmantošanas posmu summu visā vērtību ķēdes un aprites ciklā
  . [Gr. 20] |
| --- | --- |

(23)

Dažām saimnieciskajām darbībām ir negatīva ietekme uz vidi, un nozīmīgu labumu vienam vai vairākiem vides mērķiem var sasniegt, samazinot šo negatīvo ietekmi. Tādām saimnieciskajām darbībām ir lietderīgi noteikt tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka būtiskus ekoloģisko raksturlielumu uzlabojumus salīdzinājumā ar, inter alia, nozari caurmērā
  , lai apsvērtu, vai šī darbība varētu būtiski veicināt viena vai vairāku vides mērķu sasniegšanu
  . Šajos kritērijos būtu jāņem vērā arī konkrētas saimnieciskās darbības ilgtermiņa
  (t.i. vairāk nekā 3 gadu)
  ietekme
  , jo īpaši produktu un pakalpojumu izmantošanas ekoloģiskās priekšrocības, kā arī starpproduktu radītā ietekme, tādējādi novērtējot to ražošanas un izmantošanas posmu summu visā vērtību ķēdes un aprites ciklā
  . [Gr. 20]

| (24) | Saimnieciska darbība nebūtu jāuzskata par ekoloģiski ilgtspējīgu, ja tā videi nodara kaitējumu, kas lielāks par ieguvumiem.

  nerada neto ieguvumus videi
  . Tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jānosaka obligātās prasības, kas vajadzīgas, lai izvairītos no būtiska kaitējuma nodarīšanas citiem mērķiem. Izveidojot un atjauninot tehniskās pārbaudes kritērijus, Komisijai būtu jānodrošina, lai šie kritēriji
  būtu saprātīgi, samērīgi un
  tiktu balstīti uz pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem
  , kā arī ņemtu vērā visu vērtības ķēdi
  un
  tehnoloģiju aprites ciklu. Būtu arī jānodrošina, ka tos

  un tiktu regulāri atjaunināti.

  atjaunina
  . Kad zinātniskais novērtējums neļauj noteikt risku ar pietiekamu noteiktību, būtu jāpiemēro piesardzības princips saskaņā ar LESD 191. pantu. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(24)

Saimnieciska darbība nebūtu jāuzskata par ekoloģiski ilgtspējīgu, ja tā videi nodara kaitējumu, kas lielāks par ieguvumiem.

  nerada neto ieguvumus videi
  . Tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jānosaka obligātās prasības, kas vajadzīgas, lai izvairītos no būtiska kaitējuma nodarīšanas citiem mērķiem. Izveidojot un atjauninot tehniskās pārbaudes kritērijus, Komisijai būtu jānodrošina, lai šie kritēriji
  būtu saprātīgi, samērīgi un
  tiktu balstīti uz pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem
  , kā arī ņemtu vērā visu vērtības ķēdi
  un
  tehnoloģiju aprites ciklu. Būtu arī jānodrošina, ka tos

  un tiktu regulāri atjaunināti.

  atjaunina
  . Kad zinātniskais novērtējums neļauj noteikt risku ar pietiekamu noteiktību, būtu jāpiemēro piesardzības princips saskaņā ar LESD 191. pantu. [Gr. 21]

| (25) | Izveidojot un atjauninot tehniskās pārbaudes kritērijus
  un saskaņotu indikatoru kopumu
  , Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgie Savienības tiesību akti, kā arī jau īstenotie neleģislatīvie Savienības instrumenti, tajā skaitā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 66/2010 (21), ES Vides vadības un audita sistēma, (22) ES Zaļā publiskā iepirkuma kritēriji (23)

  , Komisijas Aprites ekonomikas platforma, aprites cikla izvērtējuma Eiropas platforma
  un iesāktais darbs pie produktu un organizāciju vides pēdas nospieduma noteikumiem (24). Lai izvairītos no nevajadzīgām neatbilstībām ar saimniecisko darbību klasifikācijām, kas jau pastāv citiem mērķiem, Komisijai būtu jāņem vērā arī statistiskās klasifikācijas, kas saistītas ar vides preču un pakalpojumu nozari, proti, vides aizsardzības darbību un izdevumu klasifikācija (CEPA) un resursu apsaimniekošanas darbību klasifikācija (CReMA) (25). [Gr. 22] |
| --- | --- |

(25)

Izveidojot un atjauninot tehniskās pārbaudes kritērijus
  un saskaņotu indikatoru kopumu
  , Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgie Savienības tiesību akti, kā arī jau īstenotie neleģislatīvie Savienības instrumenti, tajā skaitā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 66/2010 (21), ES Vides vadības un audita sistēma, (22) ES Zaļā publiskā iepirkuma kritēriji (23)

  , Komisijas Aprites ekonomikas platforma, aprites cikla izvērtējuma Eiropas platforma
  un iesāktais darbs pie produktu un organizāciju vides pēdas nospieduma noteikumiem (24). Lai izvairītos no nevajadzīgām neatbilstībām ar saimniecisko darbību klasifikācijām, kas jau pastāv citiem mērķiem, Komisijai būtu jāņem vērā arī statistiskās klasifikācijas, kas saistītas ar vides preču un pakalpojumu nozari, proti, vides aizsardzības darbību un izdevumu klasifikācija (CEPA) un resursu apsaimniekošanas darbību klasifikācija (CReMA) (25). [Gr. 22]

| (26) | Izveidojot un atjauninot tehniskās pārbaudes kritērijus
  un saskaņotos indikatorus
  , Komisijai izmaksu un ieguvumu analīzē būtu jāņem vērā arī infrastruktūras nozares

  dažādu nozaru
  specifika un jāņem vērā vides, sociālie un ekonomiskie ārējie faktori. Šajā ziņā Komisijai būtu jāņem vērā starptautisko organizāciju, piemēram, ESAO, darbs, attiecīgie Savienības tiesību akti un standarti, tajā skaitā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (26), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (27), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (28), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (29), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (30) un pašreizējā metodika. Šajā kontekstā tehniskās pārbaudes kritērijiem
  un indikatoriem
  būtu jāveicina pienācīgs pārvaldības regulējums, kas visos projekta darbības cikla posmos integrētu vides, sociālos un pārvaldības faktorus, kas minēti Apvienoto Nāciju Organizācijas atbalstītajos Atbildīgu ieguldījumu principos (31). [Gr. 23] |
| --- | --- |

(26)

Izveidojot un atjauninot tehniskās pārbaudes kritērijus
  un saskaņotos indikatorus
  , Komisijai izmaksu un ieguvumu analīzē būtu jāņem vērā arī infrastruktūras nozares

  dažādu nozaru
  specifika un jāņem vērā vides, sociālie un ekonomiskie ārējie faktori. Šajā ziņā Komisijai būtu jāņem vērā starptautisko organizāciju, piemēram, ESAO, darbs, attiecīgie Savienības tiesību akti un standarti, tajā skaitā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (26), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (27), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (28), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (29), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (30) un pašreizējā metodika. Šajā kontekstā tehniskās pārbaudes kritērijiem
  un indikatoriem
  būtu jāveicina pienācīgs pārvaldības regulējums, kas visos projekta darbības cikla posmos integrētu vides, sociālos un pārvaldības faktorus, kas minēti Apvienoto Nāciju Organizācijas atbalstītajos Atbildīgu ieguldījumu principos (31). [Gr. 23]

| (26a) | Nosakot tehniskās pārbaudes kritērijus, Komisijai būtu jāņem vērā arī pārejas pasākumi virzībā uz darbībām, ar kurām atbalsta pāreju uz ilgtspējīgāku mazoglekļa ekonomiku. Attiecībā uz uzņēmumiem, kuri pašlaik veic saimniecisko darbību, kas ļoti kaitē videi, būtu jānodrošina stimuli ātrai pārejai uz vides ziņā ilgtspējīgu vai vismaz vides ziņā neproblemātisku statusu. Ar tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jāveicina šādi pārejas procesi tur, kur tie notiek. Ja to uzņēmumu lielākā daļa, kuri veic kādu īpašu kaitīgu darbību, ir nepārprotami iesaistīti šādā pārejas procesā, pārbaudes kritērijos to var ņemt vērā. Nopietnu pārejas pasākumu pastāvēšanu var pierādīt arī ar ilgstošiem pētniecības un izstrādes centieniem, lieliem kapitālieguldījumu projektiem jaunās un videi nekaitīgākās, ilgtspējīgās tehnoloģijās vai ar konkrētiem pārejas plāniem vismaz agrīnās īstenošanas stadijās. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(26a)

Nosakot tehniskās pārbaudes kritērijus, Komisijai būtu jāņem vērā arī pārejas pasākumi virzībā uz darbībām, ar kurām atbalsta pāreju uz ilgtspējīgāku mazoglekļa ekonomiku. Attiecībā uz uzņēmumiem, kuri pašlaik veic saimniecisko darbību, kas ļoti kaitē videi, būtu jānodrošina stimuli ātrai pārejai uz vides ziņā ilgtspējīgu vai vismaz vides ziņā neproblemātisku statusu. Ar tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jāveicina šādi pārejas procesi tur, kur tie notiek. Ja to uzņēmumu lielākā daļa, kuri veic kādu īpašu kaitīgu darbību, ir nepārprotami iesaistīti šādā pārejas procesā, pārbaudes kritērijos to var ņemt vērā. Nopietnu pārejas pasākumu pastāvēšanu var pierādīt arī ar ilgstošiem pētniecības un izstrādes centieniem, lieliem kapitālieguldījumu projektiem jaunās un videi nekaitīgākās, ilgtspējīgās tehnoloģijās vai ar konkrētiem pārejas plāniem vismaz agrīnās īstenošanas stadijās. [Gr. 24]

| (27) | Lai
  sekmētu vides ziņā ilgtspējīgu inovāciju un
  izvairītos no konkurences izkropļošanas, piesaistot finansējumu ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jānodrošina, ka visas attiecīgās saimnieciskās darbības konkrētā nozarē

  ekonomikas makronozarēs (piemēram, NACE nozarēs, proti, lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība, ražošana, elektroenerģija, gāzes apgāde, siltumapgāde un gaisa kondicionēšana, būvniecība, transports un uzglabāšanas pakalpojumi)
  var uzskatīt par ekoloģiski ilgtspējīgām un tās ir vienlīdzīgā situācijā, ja tās vienādi sekmē vienu vai vairākus šajā regulā noteiktos vides mērķus
  , ja tās nenodara ievērojamu kaitējumu citiem 3. un 12. pantā minētajiem vides mērķiem
  . Potenciāla jauda, kādā tiek sekmēti šie vides mērķi, tomēr dažādās nozarēs var būt atšķirīgs,

  atšķirīga
  , un tas būtu jāatspoguļo
  pārbaudes
  kritērijos. Tomēr katrā
  ekonomikas makronozarē
  šiem kritērijiem nebūtu negodīgi jārada nelabvēlīga situācija vienām saimnieciskajām darbībām salīdzinājumā ar citām, ja tās vienādā mērā sekmē vides mērķus
  un ja tās nenodara ievērojamu kaitējumu citiem 3
  .
  un 12. pantā minētajiem vides mērķiem. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(27)

Lai
  sekmētu vides ziņā ilgtspējīgu inovāciju un
  izvairītos no konkurences izkropļošanas, piesaistot finansējumu ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jānodrošina, ka visas attiecīgās saimnieciskās darbības konkrētā nozarē

  ekonomikas makronozarēs (piemēram, NACE nozarēs, proti, lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība, ražošana, elektroenerģija, gāzes apgāde, siltumapgāde un gaisa kondicionēšana, būvniecība, transports un uzglabāšanas pakalpojumi)
  var uzskatīt par ekoloģiski ilgtspējīgām un tās ir vienlīdzīgā situācijā, ja tās vienādi sekmē vienu vai vairākus šajā regulā noteiktos vides mērķus
  , ja tās nenodara ievērojamu kaitējumu citiem 3. un 12. pantā minētajiem vides mērķiem
  . Potenciāla jauda, kādā tiek sekmēti šie vides mērķi, tomēr dažādās nozarēs var būt atšķirīgs,

  atšķirīga
  , un tas būtu jāatspoguļo
  pārbaudes
  kritērijos. Tomēr katrā
  ekonomikas makronozarē
  šiem kritērijiem nebūtu negodīgi jārada nelabvēlīga situācija vienām saimnieciskajām darbībām salīdzinājumā ar citām, ja tās vienādā mērā sekmē vides mērķus
  un ja tās nenodara ievērojamu kaitējumu citiem 3
  .
  un 12. pantā minētajiem vides mērķiem. [Gr. 25]

| (27a) | Ekoloģiski ilgtspējīgas darbības ir visā vērtību ķēdē izstrādāto tehnoloģiju un produktu rezultāts. Tādēļ tehniskās pārbaudes kritērijos saistībā ar vides ziņā ilgtspējīgu darbību galīgo piegādi būtu jāņem vērā visas vērtību ķēdes nozīme no izejmateriālu apstrādes līdz gatavam izstrādājumam un tā izmešanai atkritumos. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(27a)

Ekoloģiski ilgtspējīgas darbības ir visā vērtību ķēdē izstrādāto tehnoloģiju un produktu rezultāts. Tādēļ tehniskās pārbaudes kritērijos saistībā ar vides ziņā ilgtspējīgu darbību galīgo piegādi būtu jāņem vērā visas vērtību ķēdes nozīme no izejmateriālu apstrādes līdz gatavam izstrādājumam un tā izmešanai atkritumos. [Gr. 26]

| (27b) | Lai novērstu labi funkcionējošu vērtību ķēžu pārraušanu, tehniskās pārbaudes kritērijos būtu jāuzskata, ka ekoloģiski ilgtspējīgas darbības nodrošinājušas tehnoloģijas un produkti, ko izstrādājuši daudzi ekonomikas dalībnieki. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(27b)

Lai novērstu labi funkcionējošu vērtību ķēžu pārraušanu, tehniskās pārbaudes kritērijos būtu jāuzskata, ka ekoloģiski ilgtspējīgas darbības nodrošinājušas tehnoloģijas un produkti, ko izstrādājuši daudzi ekonomikas dalībnieki. [Gr. 27]

| (28) | Nosakot tehniskās pārbaudes kritērijus, Komisijai būtu jānovērtē
  potenciālie pārejas riski
  , vai šo kritēriju pieņemšana

  pieņemšanas gaita
  ekoloģiski ilgtspējīgām darbībām radītu balasta aktīvus vai radītu nekonsekventus stimulus. un to, vai tam būtu kāda negatīva ietekme uz likviditāti finanšu tirgos.
  [Gr. 28] |
| --- | --- |

(28)

Nosakot tehniskās pārbaudes kritērijus, Komisijai būtu jānovērtē
  potenciālie pārejas riski
  , vai šo kritēriju pieņemšana

  pieņemšanas gaita
  ekoloģiski ilgtspējīgām darbībām radītu balasta aktīvus vai radītu nekonsekventus stimulus. un to, vai tam būtu kāda negatīva ietekme uz likviditāti finanšu tirgos.
  [Gr. 28]

| (29) | Lai izvairītos no pārmērīgi apgrūtinošām atbilstības nodrošināšanas izmaksām ekonomikas dalībniekiem, Komisijai būtu jānosaka tādi tehniskās pārbaudes kritēriji, kas nodrošina pietiekamu juridisko noteiktību, ir realizējami, viegli piemērojami un kuru atbilstību var pārbaudīt saprātīgās atbilstības nodrošināšanas izmaksu robežās. |
| --- | --- |

(29)

Lai izvairītos no pārmērīgi apgrūtinošām atbilstības nodrošināšanas izmaksām ekonomikas dalībniekiem, Komisijai būtu jānosaka tādi tehniskās pārbaudes kritēriji, kas nodrošina pietiekamu juridisko noteiktību, ir realizējami, viegli piemērojami un kuru atbilstību var pārbaudīt saprātīgās atbilstības nodrošināšanas izmaksu robežās.

| (30) | Lai pārliecinātos, ka ieguldījumi tiek virzīti tādām saimnieciskām darbībām, kas rada lielāko pozitīvo ietekmi uz vides mērķiem, Komisijai būtu jānosaka prioritāte tehniskās pārbaudes kritēriju izveidošanai tām saimnieciskajām darbībām, kas, iespējams, visvairāk sekmē vides mērķus.
  Pārbaudes kritērijos būtu jāņem vērā projektu rezultāti, lai atvieglotu jaunu tehnoloģiju noteikšanu un izstrādi, kā arī lai pienācīgi ņemtu vērā šo tehnoloģiju mērāmību. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(30)

Lai pārliecinātos, ka ieguldījumi tiek virzīti tādām saimnieciskām darbībām, kas rada lielāko pozitīvo ietekmi uz vides mērķiem, Komisijai būtu jānosaka prioritāte tehniskās pārbaudes kritēriju izveidošanai tām saimnieciskajām darbībām, kas, iespējams, visvairāk sekmē vides mērķus.
  Pārbaudes kritērijos būtu jāņem vērā projektu rezultāti, lai atvieglotu jaunu tehnoloģiju noteikšanu un izstrādi, kā arī lai pienācīgi ņemtu vērā šo tehnoloģiju mērāmību. [Gr. 29]

| (31) | Atbilstoši tehniskās pārbaudes kritēriji būtu jānosaka transporta nozarē, tajā skaitā mobilajiem aktīviem, un tajos būtu jāņem vērā
  viss tehnoloģiju aprites cikls un tas
  , ka transporta nozare, tajā skaitā starptautiskie pārvadājumi, veido gandrīz 26 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām Savienībā. Kā apliecina Rīcības plāns ilgtspējīgas izaugsmes finansēšanai (32), transporta nozare pārstāv aptuveni 30 % no papildu ikgadējām ieguldījumu vajadzībām ilgtspējīgai attīstībai Savienībā, tajā skaitā palielinot elektrificēto transportlīdzekļu īpatsvaru vai ar pāreju uz tīrākiem transporta veidiem, veicinot kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem un satiksmes pārvaldību. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(31)

Atbilstoši tehniskās pārbaudes kritēriji būtu jānosaka transporta nozarē, tajā skaitā mobilajiem aktīviem, un tajos būtu jāņem vērā
  viss tehnoloģiju aprites cikls un tas
  , ka transporta nozare, tajā skaitā starptautiskie pārvadājumi, veido gandrīz 26 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām Savienībā. Kā apliecina Rīcības plāns ilgtspējīgas izaugsmes finansēšanai (32), transporta nozare pārstāv aptuveni 30 % no papildu ikgadējām ieguldījumu vajadzībām ilgtspējīgai attīstībai Savienībā, tajā skaitā palielinot elektrificēto transportlīdzekļu īpatsvaru vai ar pāreju uz tīrākiem transporta veidiem, veicinot kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem un satiksmes pārvaldību. [Gr. 30]

| (32) | Īpaši svarīgi ir tas, lai Komisija, gatavojot tehniskās pārbaudes kritēriju izstrādi, veiktu pienācīgu apspriešanos saskaņā ar labāka regulējuma prasībām. Tehniskās pārbaudes kritēriju
  un saskaņotu rādītāju
  izveidošanā un atjaunināšanā būtu jāiesaista arī attiecīgās ieinteresētās personas un jābalstās uz
  zinātniskiem pierādījumiem, sociālekonomisko ietekmi, paraugpraksi un pašreizējo darbu un struktūrām, proti, Eiropas Komisijas Aprites ekonomikas platformu un
  tādu ekspertu konsultācijām, kam ir atzītas zināšanas un
  globālā
  pieredze attiecīgajās jomās. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido platforma ilgtspējīgam finansējumam. Šī platforma būtu jāveido no ekspertiem,

  plaša ekspertu loka
  , kas pārstāv gan publisko, gan privāto sektoru
  , lai nodrošinātu, ka pienācīgi ir ņemtas vērā visu attiecīgo nozaru īpatnības
  . Starp publiskā sektora pārstāvjiem vajadzētu būt ekspertiem no Eiropas Vides aģentūras
  un valsts vides aizsardzības aģentūrām
  , Eiropas Uzraudzības iestādēm
  , Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēja grupas
  un Eiropas Investīciju bankas. Privātā sektora ekspertu vidū vajadzētu būt attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvjiem, tajā skaitā finanšu
  un nefinanšu
  tirgus dalībniekiem,
  reālās ekonomikas pārstāvjiem, kas pārstāv plašu nozaru loku,
  universitātēm, pētniecības institūtiem, asociācijām un organizācijām.

  organizācijām. Vajadzības gadījumā būtu jāļauj platformai prasīt padomu personām, kas nav tās locekļi
  . Platformai būtu jāsniedz Komisijai konsultācijas par tehniskās pārbaudes kritēriju
  un saskaņoto rādītāju
  izstrādi, analīzi un pārskatīšanu, tajā skaitā to iespējamo ietekmi uz to aktīvu novērtējumu, kuri līdz tehniskās pārbaudes kritēriju pieņemšanai tika uzskatīti par “zaļajiem”

  ilgtspējīgiem
  aktīviem atbilstoši pastāvošajai tirgus praksei. Platformai būtu arī jāsniedz Komisijai konsultācijas par to, vai tehniskās pārbaudes kritēriji
  un indikatori
  ir piemēroti turpmākai izmantošanai Savienības nākamajās politikas iniciatīvās, kas vērstas uz ilgtspējīga ieguldījuma veicināšanu.
  Platformai būtu jākonsultē Komisija par ilgtspējas grāmatvedības standartu un integrētu ziņošanas standartu izstrādi uzņēmumiem un finanšu tirgus dalībniekiem, tostarp pārskatot Direktīvu 2013/34/ES. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(32)

Īpaši svarīgi ir tas, lai Komisija, gatavojot tehniskās pārbaudes kritēriju izstrādi, veiktu pienācīgu apspriešanos saskaņā ar labāka regulējuma prasībām. Tehniskās pārbaudes kritēriju
  un saskaņotu rādītāju
  izveidošanā un atjaunināšanā būtu jāiesaista arī attiecīgās ieinteresētās personas un jābalstās uz
  zinātniskiem pierādījumiem, sociālekonomisko ietekmi, paraugpraksi un pašreizējo darbu un struktūrām, proti, Eiropas Komisijas Aprites ekonomikas platformu un
  tādu ekspertu konsultācijām, kam ir atzītas zināšanas un
  globālā
  pieredze attiecīgajās jomās. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido platforma ilgtspējīgam finansējumam. Šī platforma būtu jāveido no ekspertiem,

  plaša ekspertu loka
  , kas pārstāv gan publisko, gan privāto sektoru
  , lai nodrošinātu, ka pienācīgi ir ņemtas vērā visu attiecīgo nozaru īpatnības
  . Starp publiskā sektora pārstāvjiem vajadzētu būt ekspertiem no Eiropas Vides aģentūras
  un valsts vides aizsardzības aģentūrām
  , Eiropas Uzraudzības iestādēm
  , Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēja grupas
  un Eiropas Investīciju bankas. Privātā sektora ekspertu vidū vajadzētu būt attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvjiem, tajā skaitā finanšu
  un nefinanšu
  tirgus dalībniekiem,
  reālās ekonomikas pārstāvjiem, kas pārstāv plašu nozaru loku,
  universitātēm, pētniecības institūtiem, asociācijām un organizācijām.

  organizācijām. Vajadzības gadījumā būtu jāļauj platformai prasīt padomu personām, kas nav tās locekļi
  . Platformai būtu jāsniedz Komisijai konsultācijas par tehniskās pārbaudes kritēriju
  un saskaņoto rādītāju
  izstrādi, analīzi un pārskatīšanu, tajā skaitā to iespējamo ietekmi uz to aktīvu novērtējumu, kuri līdz tehniskās pārbaudes kritēriju pieņemšanai tika uzskatīti par “zaļajiem”

  ilgtspējīgiem
  aktīviem atbilstoši pastāvošajai tirgus praksei. Platformai būtu arī jāsniedz Komisijai konsultācijas par to, vai tehniskās pārbaudes kritēriji
  un indikatori
  ir piemēroti turpmākai izmantošanai Savienības nākamajās politikas iniciatīvās, kas vērstas uz ilgtspējīga ieguldījuma veicināšanu.
  Platformai būtu jākonsultē Komisija par ilgtspējas grāmatvedības standartu un integrētu ziņošanas standartu izstrādi uzņēmumiem un finanšu tirgus dalībniekiem, tostarp pārskatot Direktīvu 2013/34/ES. [Gr. 31]

| (33) | Lai konkretizētu šajā regulā noteiktās prasības un jo īpaši izveidotu un atjauninātu detalizētus un kalibrētus tehniskās pārbaudes kritērijus
  un indikatorus
  dažādām saimnieciskajām darbībām attiecībā uz to, kas veido būtisku labumu un ievērojamu kaitējumu vides mērķiem, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, ievērojot informāciju, kas nepieciešama, lai atbilstu 4. panta 3. punktā noteiktajam informācijas atklāšanas pienākumam, un tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas minēti 6. panta 2. punktā, 7. panta 2. punktā, 8. panta 2. punktā, 9. panta 2. punktā, 10. panta 2. punktā un 11. panta 2. punktā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas
  publiskās
  apspriešanās, tajā skaitā ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jāsaņem visi dokumenti vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes ekspertiem vajadzētu būt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(33)

Lai konkretizētu šajā regulā noteiktās prasības un jo īpaši izveidotu un atjauninātu detalizētus un kalibrētus tehniskās pārbaudes kritērijus
  un indikatorus
  dažādām saimnieciskajām darbībām attiecībā uz to, kas veido būtisku labumu un ievērojamu kaitējumu vides mērķiem, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, ievērojot informāciju, kas nepieciešama, lai atbilstu 4. panta 3. punktā noteiktajam informācijas atklāšanas pienākumam, un tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas minēti 6. panta 2. punktā, 7. panta 2. punktā, 8. panta 2. punktā, 9. panta 2. punktā, 10. panta 2. punktā un 11. panta 2. punktā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas
  publiskās
  apspriešanās, tajā skaitā ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jāsaņem visi dokumenti vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes ekspertiem vajadzētu būt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 32]

| (34) | Lai dotu pietiekami daudz laika attiecīgajiem dalībniekiem iepazīties ar kritērijiem ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, kas noteiktas šajā regulā, un lai sagatavotos to piemērošanai, šajā regulā noteiktie pienākumi būtu jāpiemēro katram vides mērķim sešus mēnešus pēc tam, kad būs pieņemti attiecīgie tehniskās pārbaudes kritēriji. |
| --- | --- |

(34)

Lai dotu pietiekami daudz laika attiecīgajiem dalībniekiem iepazīties ar kritērijiem ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, kas noteiktas šajā regulā, un lai sagatavotos to piemērošanai, šajā regulā noteiktie pienākumi būtu jāpiemēro katram vides mērķim sešus mēnešus pēc tam, kad būs pieņemti attiecīgie tehniskās pārbaudes kritēriji.

| (35) | Šīs regulas piemērošana būtu regulāri
  un vismaz pēc diviem gadiem
  jāpārskata, lai novērtētu progresu, kā tiek izstrādāti tehniskās pārbaudes kritēriji ekoloģiski

  un saskaņoti indikatori vides ziņā
  ilgtspējīgām
  un videi kaitīgām
  darbībām, ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīga
  vai videi kaitīga
  ieguldījuma definīcijas izmantošana un to, vai atbilstības pienākumiem nodrošināšanai nepieciešama
  turpmākas
  pārbaudes mehānisma izveidošana. Pārskatā būtu jāiekļauj arī novērtējums par to, vai

  noteikumiem
  ,
  kas nepieciešami, lai paplašinātu
  šīs regulas darbības joma būtu jāpaplašina,

  jomu
  , lai iekļautu arī sociālās ilgtspējas mērķus.
  Līdz 2020. gada 31. martam Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpublicē vēl citi tiesību aktu priekšlikumi par atbilstības pārbaudes mehānisma izveidi. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(35)

Šīs regulas piemērošana būtu regulāri
  un vismaz pēc diviem gadiem
  jāpārskata, lai novērtētu progresu, kā tiek izstrādāti tehniskās pārbaudes kritēriji ekoloģiski

  un saskaņoti indikatori vides ziņā
  ilgtspējīgām
  un videi kaitīgām
  darbībām, ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīga
  vai videi kaitīga
  ieguldījuma definīcijas izmantošana un to, vai atbilstības pienākumiem nodrošināšanai nepieciešama
  turpmākas
  pārbaudes mehānisma izveidošana. Pārskatā būtu jāiekļauj arī novērtējums par to, vai

  noteikumiem
  ,
  kas nepieciešami, lai paplašinātu
  šīs regulas darbības joma būtu jāpaplašina,

  jomu
  , lai iekļautu arī sociālās ilgtspējas mērķus.
  Līdz 2020. gada 31. martam Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpublicē vēl citi tiesību aktu priekšlikumi par atbilstības pārbaudes mehānisma izveidi. [Gr. 33]

| (36) | Tā kā šīs regulas mērķus dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, jo pastāv nepieciešamība Savienības līmenī ieviest vienotus kritērijus ekoloģiski

  un indikatorus vides ziņā
  ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, [Gr. 34] |
| --- | --- |

(36)

Tā kā šīs regulas mērķus dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, jo pastāv nepieciešamība Savienības līmenī ieviest vienotus kritērijus ekoloģiski

  un indikatorus vides ziņā
  ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, [Gr. 34]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Priekšmets, darbības joma un definīcijas

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula paredz kritērijus, lai noteiktu
  saimnieciskās darbības ietekmes uz vidi un ilgtspējības pakāpi nolūkā konstatēt
  , vai saimnieciskā darbība

  tā
  ir ekoloģiski ilgtspējīga, ar mērķi noteikt
  tāda
  ieguldījuma ekoloģisko ilgtspēju.

  ilgtspēju vides ziņā
  .

2.   Šo regulu piemēro:

| a) | dalībvalstu vai Savienības pieņemtajiem pasākumiem, kuri nosaka jebkādas prasības
  finanšu
  tirgus dalībniekiem attiecībā uz finanšu produktiem vai uzņēmumu obligācijām, ko tirgo
  Savienībā
  kā ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgas; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu vai Savienības pieņemtajiem pasākumiem, kuri nosaka jebkādas prasības
  finanšu
  tirgus dalībniekiem attiecībā uz finanšu produktiem vai uzņēmumu obligācijām, ko tirgo
  Savienībā
  kā ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgas;

| b) | finanšu tirgus dalībniekiem, kas
  Savienībā
  piedāvā finanšu produktus kā ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgus ieguldījumus vai kā ieguldījumus, kuriem ir līdzvērtīgas iezīmes.
  , un |
| --- | --- |

b)

finanšu tirgus dalībniekiem, kas
  Savienībā
  piedāvā finanšu produktus kā ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgus ieguldījumus vai kā ieguldījumus, kuriem ir līdzvērtīgas iezīmes.
  , un

| ba) | finanšu tirgus dalībniekiem, kas piedāvā finanšu produktus, izņemot, ja:










  i) | tie piedāvā paskaidrojumus, kuri pamatoti ar attiecīgās kompetentās iestādes akceptētu saprātīgu pierādījumu par to, ka finanšu tirgus dalībnieks sniedz paskaidrojumus, ka saskaņā ar 3. un 3.a pantā minētajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem saimnieciskajām darbībām, ko finansē no tā finanšu produktiem, nav būtiskas ietekmes uz ilgtspēju — šādā gadījumā II un III nodaļas noteikumus nepiemēro; šādu informāciju tas iekļauj savā prospektā; |
| --- | --- | --- |

ba)

finanšu tirgus dalībniekiem, kas piedāvā finanšu produktus, izņemot, ja:

i)

tie piedāvā paskaidrojumus, kuri pamatoti ar attiecīgās kompetentās iestādes akceptētu saprātīgu pierādījumu par to, ka finanšu tirgus dalībnieks sniedz paskaidrojumus, ka saskaņā ar 3. un 3.a pantā minētajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem saimnieciskajām darbībām, ko finansē no tā finanšu produktiem, nav būtiskas ietekmes uz ilgtspēju — šādā gadījumā II un III nodaļas noteikumus nepiemēro; šādu informāciju tas iekļauj savā prospektā;

| ii) | finanšu tirgus dalībnieks savā prospektā deklarē, ka attiecīgais finanšu produkts neatbilst ilgtspējas mērķiem un ka produkts ir pakļauts palielinātam riskam, ka ar to atbalstīs saimnieciskās darbības, kas saskaņā ar šo regulu nav uzskatāmas par ilgtspējīgām. |
| --- | --- |

ii)

finanšu tirgus dalībnieks savā prospektā deklarē, ka attiecīgais finanšu produkts neatbilst ilgtspējas mērķiem un ka produkts ir pakļauts palielinātam riskam, ka ar to atbalstīs saimnieciskās darbības, kas saskaņā ar šo regulu nav uzskatāmas par ilgtspējīgām.

2.a
     
  Regulas 1. panta 1. punktā minētos kritērijus piemēro samērīgi, izvairoties no pārmērīga administratīvā sloga un ņemot vērā finanšu tirgus dalībnieku un kredītiestāžu veidu, apmēru un sarežģītību, mazām un nesarežģītām struktūrām piemērojot vienkāršotus noteikumus saskaņā ar 4. panta 2.d punkta noteikumiem.

2.b
     
  Šā panta 1. punktā minētos kritērijus šajā punktā minētajam mērķim var brīvprātīgi izmantot uzņēmumi, uz kuriem neattiecas šā panta 2. punkts, vai attiecībā uz citiem finanšu instrumentiem, kas nav 1. panta 2. punktā definētie finanšu instrumenti.

2.c
     
  Komisija pieņem deleģētu aktu, lai precizētu informāciju, ko finanšu tirgus dalībnieki iesniedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm 2. punkta a) apakšpunkta nolūkā.

  [Gr. 35, 55, 59, 87 un 96]

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “ekoloģiski ilgtspējīgs ieguldījums” ir ieguldījums, kas finansē vienu vai vairākas saimnieciskas darbības, kuras saskaņā ar šo regulu tiek uzskatītas par ekoloģiski ilgtspējīgām; |
| --- | --- |

a)

“ekoloģiski ilgtspējīgs ieguldījums” ir ieguldījums, kas finansē vienu vai vairākas saimnieciskas darbības, kuras saskaņā ar šo regulu tiek uzskatītas par ekoloģiski ilgtspējīgām;

| b) | “finanšu tirgus dalībnieki” ir finanšu tirgus dalībnieki, kas definēti

  jebkurš no turpmāk minētajiem
  ,
  kā definēts
  2. panta a) punktā [Komisijas priekšlikumā Regulai par informācijas atklāšanu saistībā ar ilgtspējīgiem ieguldījumiem un ilgtspējas riskiem un ar kuru groza Direktīvu (ES) 2016/2341]:








  i) | kredītiestāde, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunkta definīcijai, kā noteikts [PB: ievietot atsauci uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 attiecīgo pantu]; |
| --- | --- | --- |

b)

“finanšu tirgus dalībnieki” ir finanšu tirgus dalībnieki, kas definēti

  jebkurš no turpmāk minētajiem
  ,
  kā definēts
  2. panta a) punktā [Komisijas priekšlikumā Regulai par informācijas atklāšanu saistībā ar ilgtspējīgiem ieguldījumiem un ilgtspējas riskiem un ar kuru groza Direktīvu (ES) 2016/2341]:

i)

kredītiestāde, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunkta definīcijai, kā noteikts [PB: ievietot atsauci uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 attiecīgo pantu];

| ba) | “emitents” ir biržā kotēts emitents, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK
   (33)

  2. panta 1. punkta h) apakšpunktā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2017/1129
   (34)

  2. panta h) apakšpunktā; |
| --- | --- |

ba)

“emitents” ir biržā kotēts emitents, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK
   (33)

  2. panta 1. punkta h) apakšpunktā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2017/1129
   (34)

  2. panta h) apakšpunktā;

| c) | “finanšu produkti” ir finanšu

  portfeļa pārvaldība, AIF, IBIP, pensiju
  produkti, kas definēti

  pensiju shēma vai PVKIU, uzņēmuma obligācija, kā definēts
  2. panta i) punktā [Komisijas priekšlikumā Regulai par informācijas atklāšanu saistībā ar ilgtspējīgiem ieguldījumiem un ilgtspējas riskiem un ar kuru groza Direktīvu (ES) 2016/2341]
  , kā arī emisijas, kas minētas Direktīvā 2003/71/EK un Regulā (ES) 2017/1129
  ; |
| --- | --- |

c)

“finanšu produkti” ir finanšu

  portfeļa pārvaldība, AIF, IBIP, pensiju
  produkti, kas definēti

  pensiju shēma vai PVKIU, uzņēmuma obligācija, kā definēts
  2. panta i) punktā [Komisijas priekšlikumā Regulai par informācijas atklāšanu saistībā ar ilgtspējīgiem ieguldījumiem un ilgtspējas riskiem un ar kuru groza Direktīvu (ES) 2016/2341]
  , kā arī emisijas, kas minētas Direktīvā 2003/71/EK un Regulā (ES) 2017/1129
  ;

| ca) | “vides indikatori” ir vismaz tādu resursu patēriņa mērīšana kā izejvielas, enerģija, atjaunojamā enerģija, ūdens, tādas ietekmes mērīšana, kā ietekme uz ekosistēmu pakalpojumiem, emisijām, tostarp CO2, uz bioloģisko daudzveidību un zemes izmantojumu un atkritumu radīšanu, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, Komisijas aprites cikla novērtējuma metodiku un kā noteikts Komisijas aprites ekonomikas uzraudzības sistēmā (COM(2018)0029); |
| --- | --- |

ca)

“vides indikatori” ir vismaz tādu resursu patēriņa mērīšana kā izejvielas, enerģija, atjaunojamā enerģija, ūdens, tādas ietekmes mērīšana, kā ietekme uz ekosistēmu pakalpojumiem, emisijām, tostarp CO2, uz bioloģisko daudzveidību un zemes izmantojumu un atkritumu radīšanu, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, Komisijas aprites cikla novērtējuma metodiku un kā noteikts Komisijas aprites ekonomikas uzraudzības sistēmā (COM(2018)0029);

| cb) | “attiecīgā valsts kompetentā iestāde” ir kompetentā vai uzraudzības iestāde vai dalībvalstu iestādes, kā noteikts Savienības tiesību aktos, kas minēti 1. panta 2. punktā Regulā (ES) Nr. 1095/2010, Regulā (ES) Nr. 1093/2010 un Regulā (ES) Nr. 1094/2010, kuru darbības jomā ir finanšu tirgus dalībnieku kategorija, uz ko attiecas šīs regulas 4. pantā minētā informācijas atklāšanas prasība; |
| --- | --- |

cb)

“attiecīgā valsts kompetentā iestāde” ir kompetentā vai uzraudzības iestāde vai dalībvalstu iestādes, kā noteikts Savienības tiesību aktos, kas minēti 1. panta 2. punktā Regulā (ES) Nr. 1095/2010, Regulā (ES) Nr. 1093/2010 un Regulā (ES) Nr. 1094/2010, kuru darbības jomā ir finanšu tirgus dalībnieku kategorija, uz ko attiecas šīs regulas 4. pantā minētā informācijas atklāšanas prasība;

| cc) | “attiecīgā EUI” ir Eiropas Uzraudzības iestāde vai Eiropas Uzraudzības iestādes, kā noteikts Savienības tiesību aktos, kas minēti 1. panta 2. punktā Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010, kuru darbības jomā ir finanšu tirgus dalībnieku kategorija, uz ko attiecas šīs regulas 4. pantā minētā informācijas atklāšanas prasība; |
| --- | --- |

cc)

“attiecīgā EUI” ir Eiropas Uzraudzības iestāde vai Eiropas Uzraudzības iestādes, kā noteikts Savienības tiesību aktos, kas minēti 1. panta 2. punktā Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010, kuru darbības jomā ir finanšu tirgus dalībnieku kategorija, uz ko attiecas šīs regulas 4. pantā minētā informācijas atklāšanas prasība;

| d) | “klimata pārmaiņu mazināšana” ir process, kurā

  procesi, tostarp pārejas pasākumi, kas vajadzīgi
  ,
  lai uzturētu
  globālās vidējās temperatūras paaugstinājums tiek uzturēts

  paaugstinājumu
  līdz ievērojami zemāk par 2 oC virs pirmsrūpniecības laikmeta līmeņa un temperatūras paaugstinājums tiek ierobežots

  un lai turpinātu centienus ierobežot to
  līdz 1,5 oC virs pirmsrūpniecības laikmeta līmeņa
  , kā noteikts Parīzes nolīgumā
  ; |
| --- | --- |

d)

“klimata pārmaiņu mazināšana” ir process, kurā

  procesi, tostarp pārejas pasākumi, kas vajadzīgi
  ,
  lai uzturētu
  globālās vidējās temperatūras paaugstinājums tiek uzturēts

  paaugstinājumu
  līdz ievērojami zemāk par 2 oC virs pirmsrūpniecības laikmeta līmeņa un temperatūras paaugstinājums tiek ierobežots

  un lai turpinātu centienus ierobežot to
  līdz 1,5 oC virs pirmsrūpniecības laikmeta līmeņa
  , kā noteikts Parīzes nolīgumā
  ;

| e) | “pielāgošanās klimata pārmaiņām” ir pielāgošanās process pašreizējam

  pašreizējām
  un gaidāmajam klimatam

  gaidāmajām klimata pārmaiņām
  un tā

  to
  ietekmei; |
| --- | --- |

e)

“pielāgošanās klimata pārmaiņām” ir pielāgošanās process pašreizējam

  pašreizējām
  un gaidāmajam klimatam

  gaidāmajām klimata pārmaiņām
  un tā

  to
  ietekmei;

| f) | “siltumnīcefekta gāze” ir siltumnīcefekta gāze, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 525/2013 (35) I pielikumā; |
| --- | --- |

f)

“siltumnīcefekta gāze” ir siltumnīcefekta gāze, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 525/2013 (35) I pielikumā;

| g) | “aprites ekonomika” ir produktu, materiālu un
  visu citu
  resursu vērtības
  un izmantošanas
  saglabāšana ekonomikā
  visaugstākajā līmenī
  , cik ilgi vien iespējams, un
  līdz ar to arī ietekmes uz vidi un
  atkritumu samazināšana, tostarp caur atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (36) 4. pantā
  , un resursu izmantošanas samazināšana līdz minimumam, pamatojoties uz galvenajiem aprites ekonomikas rādītājiem, kas noteikti uzraudzības sistēmā par progresu virzībā uz aprites ekonomiku, ietverot dažādus ražošanas, patēriņa un atkritumu apsaimniekošanas posmus
  ; |
| --- | --- |

g)

“aprites ekonomika” ir produktu, materiālu un
  visu citu
  resursu vērtības
  un izmantošanas
  saglabāšana ekonomikā
  visaugstākajā līmenī
  , cik ilgi vien iespējams, un
  līdz ar to arī ietekmes uz vidi un
  atkritumu samazināšana, tostarp caur atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (36) 4. pantā
  , un resursu izmantošanas samazināšana līdz minimumam, pamatojoties uz galvenajiem aprites ekonomikas rādītājiem, kas noteikti uzraudzības sistēmā par progresu virzībā uz aprites ekonomiku, ietverot dažādus ražošanas, patēriņa un atkritumu apsaimniekošanas posmus
  ;

| h) | “piesārņojums” ir:






  i) | cilvēka darbības izraisīta vielu, vibrācijas, siltuma, trokšņa
  , gaismas
  vai citu piesārņotāju tieša vai netieša novadīšana gaisā, ūdenī vai zemē, kam var būt kaitīga ietekme uz cilvēka veselību vai vides kvalitāti, kas var radīt kaitējumu īpašumam vai sabojāt vai traucēt vides pievilcību un citus likumīgus vides izmantošanas veidus; |
| --- | --- | --- |

h)

“piesārņojums” ir:

i)

cilvēka darbības izraisīta vielu, vibrācijas, siltuma, trokšņa
  , gaismas
  vai citu piesārņotāju tieša vai netieša novadīšana gaisā, ūdenī vai zemē, kam var būt kaitīga ietekme uz cilvēka veselību vai vides kvalitāti, kas var radīt kaitējumu īpašumam vai sabojāt vai traucēt vides pievilcību un citus likumīgus vides izmantošanas veidus;

| ii) | attiecībā uz jūras vidi piesārņojums definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (37) 3. panta 8. punktā; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz jūras vidi piesārņojums definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (37) 3. panta 8. punktā;

| iia) | attiecībā uz ūdens vidi piesārņojums noteikts Direktīvas 2000/60/EK 2. panta 33. punktā; |
| --- | --- |

iia)

attiecībā uz ūdens vidi piesārņojums noteikts Direktīvas 2000/60/EK 2. panta 33. punktā;

| i) | “veselīga ekosistēma” ir ekosistēma, kas ir labā fiziskā, ķīmiskā un bioloģiskā stāvoklī vai kurai ir laba fiziskā, ķīmiskā un bioloģiskā kvalitāte
  , kas spēj pati reproducēties vai atjaunoties līdz līdzsvaram un kas saglabā bioloģisko daudzveidību
  ; |
| --- | --- |

i)

“veselīga ekosistēma” ir ekosistēma, kas ir labā fiziskā, ķīmiskā un bioloģiskā stāvoklī vai kurai ir laba fiziskā, ķīmiskā un bioloģiskā kvalitāte
  , kas spēj pati reproducēties vai atjaunoties līdz līdzsvaram un kas saglabā bioloģisko daudzveidību
  ;

| j) | “energoefektivitāte” ir lietderīgāka enerģijas lietošana visos enerģijas ķēdes posmos no ražošanas līdz galapatēriņam; |
| --- | --- |

j)

“energoefektivitāte” ir lietderīgāka enerģijas lietošana visos enerģijas ķēdes posmos no ražošanas līdz galapatēriņam;

| k) | “labs vides stāvoklis” ir labs vides stāvoklis, kā definēts Direktīvas 2008/56/EK 3. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

k)

“labs vides stāvoklis” ir labs vides stāvoklis, kā definēts Direktīvas 2008/56/EK 3. panta 5. punktā;

| l) | “jūras ūdeņi” ir jūras ūdeņi, kā definēts Direktīvas 2008/56/EK 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

l)

“jūras ūdeņi” ir jūras ūdeņi, kā definēts Direktīvas 2008/56/EK 3. panta 1. punktā;

| m) | terminiem “virszemes ūdeņi”, “iekšējie ūdeņi”, “pārejas ūdeņi” un “piekrastes ūdeņi” ir tā pati nozīme, kas Direktīvas 2000/60/EK (38) 2. panta 1., 3., 6. un 7. punktā; |
| --- | --- |

m)

terminiem “virszemes ūdeņi”, “iekšējie ūdeņi”, “pārejas ūdeņi” un “piekrastes ūdeņi” ir tā pati nozīme, kas Direktīvas 2000/60/EK (38) 2. panta 1., 3., 6. un 7. punktā;

| n) | “meža ilgtspējīga apsaimniekošana” ir mežu un meža zemes izmantošana tādā veidā un intensitātē, kas saglabā to bioloģisko daudzveidību, produktivitāti, atjaunošanās spēju, dzīvotspēju un potenciālu gan tagadnē, gan nākotnē pildīt attiecīgās ekoloģiskās, ekonomiskās un sociālās funkcijas vietējā, valsts un pasaules mērogā un kas nenodara kaitējumu citām ekosistēmām.

  saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem
  . [Gr. 36, 88 un 89] |
| --- | --- |

n)

“meža ilgtspējīga apsaimniekošana” ir mežu un meža zemes izmantošana tādā veidā un intensitātē, kas saglabā to bioloģisko daudzveidību, produktivitāti, atjaunošanās spēju, dzīvotspēju un potenciālu gan tagadnē, gan nākotnē pildīt attiecīgās ekoloģiskās, ekonomiskās un sociālās funkcijas vietējā, valsts un pasaules mērogā un kas nenodara kaitējumu citām ekosistēmām.

  saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem
  . [Gr. 36, 88 un 89]

II nodaļa

Ekoloģiski ilgtspējīgas saimnieciskās darbības

3. pants

Kritēriji ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām

Lai noteiktu ieguldījuma ekoloģisko ilgtspēju, saimniecisko darbību uzskata par ekoloģiski ilgtspējīgu, kad darbība atbilst visiem šiem kritērijiem:

| a) | saskaņā ar 6.–11. pantu saimnieciskā darbība būtiski sekmē vienu vai vairākus 5. pantā izklāstītos vides mērķus; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 6.–11. pantu saimnieciskā darbība būtiski sekmē vienu vai vairākus 5. pantā izklāstītos vides mērķus;

| b) | saskaņā ar 12. pantu saimnieciskā darbība nerada būtisku kaitējumu nevienam no 5. pantā izklāstītajiem vides mērķiem; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 12. pantu saimnieciskā darbība nerada būtisku kaitējumu nevienam no 5. pantā izklāstītajiem vides mērķiem;

| c) | saimnieciskā darbība tiek veikta atbilstoši 13. pantā izklāstītajiem obligātajiem aizsargpasākumiem; |
| --- | --- |

c)

saimnieciskā darbība tiek veikta atbilstoši 13. pantā izklāstītajiem obligātajiem aizsargpasākumiem;

| d) | saimnieciskā darbība atbilst tehniskās pārbaudes kritērijiem, ko Komisija ir noteikusi
  , pamatojoties uz saskaņotu ietekmes uz ilgtspēju mērīšanu uzņēmumu vai plānošanas līmenī, ko var attiecināt uz ekonomisko darbību un kas ir
  saskaņā ar 6. panta 2. punktu, 7. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu, 9. panta 2. punktu, 10. panta 2. punktu un 11. panta 2. punktu. [Gr. 37] |
| --- | --- |

d)

saimnieciskā darbība atbilst tehniskās pārbaudes kritērijiem, ko Komisija ir noteikusi
  , pamatojoties uz saskaņotu ietekmes uz ilgtspēju mērīšanu uzņēmumu vai plānošanas līmenī, ko var attiecināt uz ekonomisko darbību un kas ir
  saskaņā ar 6. panta 2. punktu, 7. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu, 9. panta 2. punktu, 10. panta 2. punktu un 11. panta 2. punktu. [Gr. 37]

3.a pants

Kritēriji saimnieciskajām darbībām ar ievērojamu negatīvu ietekmi uz vidi

Līdz 2021. gada 31. decembrim Komisija veic ietekmes novērtējumu par sekām, ko radīs šīs regulas pārskatīšana, lai paplašinātu ilgtspējīgu ieguldījumu sistēmu ar satvaru, ko izmanto, lai noteiktu kritērijus attiecībā uz to, kad un kādā veidā saimnieciskajai darbībai ir ievērojama negatīva ietekme uz ilgtspēju. [Gr. 38]

4. pants

Ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām paredzēto kritēriju izmantošana

  Kritēriju piemērošana un atbilstība tiem, lai konstatētu saimniecisko darbību vides ilgtspējas pakāpi

1.   Dalībvalstis
  un Savienība
  3. pantā minētos kritērijus ekoloģiski ilgtspējīgu

  piemēro, lai konstatētu
  saimniecisko darbību noteikšanai piemēro

  ilgtspējas vides ziņā pakāpi
  jebkādiem pasākumiem, kuros paredzētas
  ilgtspējas
  prasības tirgus dalībniekiem saistībā ar finanšu produktiem vai uzņēmumu obligācijām., ko tirgo kā “ekoloģiski ilgtspējīgas”.

2.   Finanšu tirgus dalībnieki, kas piedāvā finanšu produktus kā ekoloģiski ilgtspējīgus ieguldījumus vai kā ieguldījumus, kuriem ir līdzīgas iezīmes, atklāj informāciju par to, kā un kādā mērā 3. pantā noteiktie kritēriji ekoloģiski ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām tiek izmantoti, lai noteiktu ieguldījuma ekoloģisko ilgtspēju.

  uzņēmuma obligācijas
  ,
  atklāj attiecīgo informāciju
  ,
  kas ļauj tiem noteikt
  ,
  vai produkti, kurus tie piedāvā, ir uzskatāmi par ekoloģiski ilgtspējīgiem ieguldījumiem saskaņā ar 3. panta kritērijiem
  . Ja finanšu tirgus dalībnieki uzskata, ka saimnieciskā darbība, kura neatbilst saskaņā ar šo regulu noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem vai kurai vēl nav izveidoti tehniskās pārbaudes kritēriji, jāuzskata par ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgu, viņi par to var

  informē Komisiju. Komisijas pienākums ir attiecīgā gadījumā
  informēt Komisiju.

  platformu ilgtspējīgam finansējumam, kas minēta 15. pantā, par šādiem finanšu tirgus dalībnieku lūgumiem. Finanšu tirgus dalībnieki nepiedāvā finanšu produktus, kā vides ziņā ilgtspējīgus vai kā ieguldījumus ar līdzīgām īpašībām, ja šie produkti nav kvalificējami kā vides ziņā ilgtspējīgi.

2.a
     
  Dalībvalstis ciešā sadarbībā ar attiecīgo EUI uzrauga 2. punktā minēto informāciju. Finanšu tirgus dalībnieki to paziņo attiecīgajai valsts kompetentajai iestādei, kas to nekavējoties paziņo attiecīgajai EUI. Ja attiecīgā valsts kompetentā iestāde vai attiecīgā EUI nepiekrīt saskaņā ar 2. un 2.a punktu paziņotajai informācijai, finanšu tirgus dalībnieki pārskata un labo atklātībai nodoto informāciju.

2.b
     
  Informācijas izpaušana, kas minēta 4. pantā, atbilst godīgas, skaidras un nemaldinošas informācijas principiem, kas iekļauti Direktīvā 2014/65/ES un Direktīvā (ES) 2016/97, un intervences pilnvarām, kas minētas 4. panta 2.c punktā un kas atbilst Regulā (ES) Nr. 600/2014 iekļautajiem principiem.

2.c
     
  Šajā regulā nav paredzētas nekādas informācijas atklāšanas prasības saskaņā ar [PB: lūdzu, ievietot atsauci uz regulu par informācijas atklāšanu saistībā ar ilgtspējīgiem ieguldījumiem un ilgtspējas riskiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2016/2341].

2.d
     
  Maziem un nesarežģītiem uzņēmumiem, kas minēti 2. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā, piemēro vienkāršotus noteikumus.

3.   Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai papildinātu 2.
  , 2.a un 2.b
   punktu nolūkā precizēt informāciju, kas nepieciešama, lai izpildītu minēto punktu
  prasības, tostarp sarakstu ar ieguldījumiem, kam ir ilgtspējīgiem ieguldījumiem līdzīgas īpašības un attiecīgos atbilstības sliekšņus 2. punkta nolūkos
  , ņemot vērā
  atbilstīgas informācijas pieejamību un
  tehniskās pārbaudes kritērijus, kas noteikti saskaņā ar šo regulu. Šī informācija ļauj ieguldītājiem noteikt:

| a) | uzņēmumiem,

  piederošo turējumu īpatsvaru dažādos uzņēmumos
  , kas veic ekoloģiski ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, piederošo turējumu īpatsvaru; |
| --- | --- |

a)

uzņēmumiem,

  piederošo turējumu īpatsvaru dažādos uzņēmumos
  , kas veic ekoloģiski ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, piederošo turējumu īpatsvaru;

| b) | ieguldījuma daļu, no kā tiek finansētas ekoloģiski ilgtspējīgas saimnieciskas darbības kā procentuāla daļa no visām saimnieciskajām darbībām; |
| --- | --- |

b)

ieguldījuma daļu, no kā tiek finansētas ekoloģiski ilgtspējīgas saimnieciskas darbības kā procentuāla daļa no visām saimnieciskajām darbībām;

| ba) | 2.b pantā minēto mazo un nesarežģīto uzņēmumu attiecīgās definīcijas, kā arī uz šīm struktūrām attiecinātos vienkāršotos noteikumus. |
| --- | --- |

ba)

2.b pantā minēto mazo un nesarežģīto uzņēmumu attiecīgās definīcijas, kā arī uz šīm struktūrām attiecinātos vienkāršotos noteikumus.

3.a
     
  Finanšu tirgus dalībnieki publicē 3. punkta a) un b) apakšpunktā minēto informāciju.

4.   Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 3. punktu līdz 2019. gada 31. decembrim nolūkā nodrošināt tā piemērošanu no 2020. gada 1. jūlija. Komisija drīkst grozīt šo deleģēto aktu, jo īpaši ņemot vērā grozījumus deleģētajos aktos, kas pieņemti saskaņā ar 6. panta 2. punktu, 7. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu, 9. panta 2. punktu, 10. panta 2. punktu un 11. panta 2. punktu. [Gr. 39]

4.a pants

Tirgus uzraudzība

1.
     
  Saskaņā ar 9. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 attiecīgā EUI uzrauga to šīs regulas 1. pantā minēto finanšu produktu tirgu, kurus tirgo, izplata vai pārdod Savienībā.

2.
     
  Kompetentās iestādes uzrauga to finanšu produktu tirgu, kurus tirgo, izplata vai pārdod to dalībvalstī vai no tās.

3.
     
  Saskaņā ar 9. panta 5. punktu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 attiecīgās EUI, ja šīs regulas 1. pantā minētās struktūras ir pārkāpušas šo regulu, var uz laiku aizliegt vai ierobežot Savienībā tirgot, izplatīt vai pārdot finanšu produktus, kas minēti 1. pantā;

Regulas 3. pantā minēto aizliegumu vai ierobežojumu var piemērot noteiktos apstākļos vai atbilstoši attiecīgās EUI noteiktajiem izņēmumiem.

4.
     
  Veicot pasākumu saskaņā ar šo pantu, attiecīgā EUI nodrošina, ka:

| a) | konkrētajam pasākumam nav ļoti negatīvas ietekmes uz finanšu tirgu efektivitāti vai ieguldītājiem, kas būtu neproporcionāla ieguvumiem no šādas rīcības; un |
| --- | --- |

a)

konkrētajam pasākumam nav ļoti negatīvas ietekmes uz finanšu tirgu efektivitāti vai ieguldītājiem, kas būtu neproporcionāla ieguvumiem no šādas rīcības; un

| b) | nerada regulatīvās patvaļas risku. |
| --- | --- |

b)

nerada regulatīvās patvaļas risku.

Ja kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes ir veikušas kādu pasākumu saskaņā ar šo pantu, attiecīgā EUI var veikt jebkuru no 1. punktā minētajiem pasākumiem.

5.
     
  Pirms lēmuma pieņemšanas par pasākumu saskaņā ar šo pantu attiecīgā EUI informē kompetentās iestādes par pasākumu, ko tā ierosina.

6.
     
  Attiecīgā EUI ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trijos mēnešos pārskata atbilstīgi 1. punktam piemēroto aizliegumu vai ierobežojumu. Ja aizliegums vai ierobežojums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis minētais triju mēnešu laikposms, tas zaudē spēku.

7.
     
  Attiecīgais EUI pasākums saskaņā ar šo pantu ir pārāks par jebkuru agrāku pasākumu, ko veikusi kompetentā iestāde.

  [Gr. 40]

5. pants

Vides

  Ilgtspējas
  mērķi

1.
     Šajā regulā vides mērķi ir šādi:

| 1) | klimata pārmaiņu mazināšana; |
| --- | --- |

1)

klimata pārmaiņu mazināšana;

| 2) | pielāgošanās klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

2)

pielāgošanās klimata pārmaiņām;

| 3) | ilgtspējīga ūdens un jūras resursu izmantošana un aizsardzība; |
| --- | --- |

3)

ilgtspējīga ūdens un jūras resursu izmantošana un aizsardzība;

| 4) | pāreja uz aprites ekonomiku,
  tostarp
  atkritumu rašanās novēršana un pārstrāde;

  otrreizējo izejvielu izmantošanas palielināšana
  ; |
| --- | --- |

4)

pāreja uz aprites ekonomiku,
  tostarp
  atkritumu rašanās novēršana un pārstrāde;

  otrreizējo izejvielu izmantošanas palielināšana
  ;

| 5) | piesārņojuma novēršana un kontrole; |
| --- | --- |

5)

piesārņojuma novēršana un kontrole;

| 6) | veselīgu

  bioloģiskās daudzveidības un veselīgu
  ekosistēmu aizsardzība
  un degradētu ekosistēmu atjaunošana
  . |
| --- | --- |

6)

veselīgu

  bioloģiskās daudzveidības un veselīgu
  ekosistēmu aizsardzība
  un degradētu ekosistēmu atjaunošana
  .

1.a
     
  Pirmajā daļā izklāstīto mērķu izpildi mēra, ņemot vērā saskaņotos indikatorus, aprites cikla izvērtējumu un zinātniskos kritērijus, un tie ir jāizpilda, nodrošinot šo mērķu atbilstību turpmāko vides problēmu risināšanai.

  [Gr. 41]

6. pants

Būtisks devums klimata pārmaiņu mazināšanā

1.   Uzskata, ka saimnieciska darbība sniedz būtisku devumu klimata pārmaiņu mazināšanā, ja šī darbība būtiski sekmē siltumnīcefekta gāzu koncentrācijas stabilizēšanu atmosfērā tādā līmenī, kas novērš bīstamu antropogēno iejaukšanos klimata sistēmā, novēršot vai samazinot siltumnīcefekta gāzu emisiju vai veicinot siltumnīcefekta gāzu novēršanu kādā no šādiem veidiem, tostarp ar procesu vai produktu inovāciju:

| a) | ģenerējot, uzglabājot
  , izplatot
  vai izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģiju vai klimatneitrālu enerģiju (arī oglekļneitrālu enerģiju),

  enerģiju saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu
  , tajā skaitā izmantojot inovatīvu tehnoloģiju ar ievērojamu nākotnes ietaupījumu potenciālu vai veicot nepieciešamo tīkla nostiprināšanu; |
| --- | --- |

a)

ģenerējot, uzglabājot
  , izplatot
  vai izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģiju vai klimatneitrālu enerģiju (arī oglekļneitrālu enerģiju),

  enerģiju saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu
  , tajā skaitā izmantojot inovatīvu tehnoloģiju ar ievērojamu nākotnes ietaupījumu potenciālu vai veicot nepieciešamo tīkla nostiprināšanu;

| b) | uzlabojot energoefektivitāti
  visās nozarēs, izņemot enerģijas ražošanu, izmantojot cieto fosilo kurināmo, un visos enerģijas ķēdes posmos, lai samazinātu primāro un galīgo enerģijas patēriņu
  ; |
| --- | --- |

b)

uzlabojot energoefektivitāti
  visās nozarēs, izņemot enerģijas ražošanu, izmantojot cieto fosilo kurināmo, un visos enerģijas ķēdes posmos, lai samazinātu primāro un galīgo enerģijas patēriņu
  ;

| c) | palielinot videi nekaitīgu vai klimatneitrālu mobilitāti; |
| --- | --- |

c)

palielinot videi nekaitīgu vai klimatneitrālu mobilitāti;

| d) | pārslēdzoties

  pārejot
  uz
  vides ziņā ilgtspējīgu
  atjaunojamo materiālu izmantošanu
  vai palielinot to izmantošanas daļu, pamatojoties uz pilna aprites cikla novērtējumu un īpaši aizstājot fosilās izcelsmes materiālus, kas nodrošina siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumus
  ; |
| --- | --- |

d)

pārslēdzoties

  pārejot
  uz
  vides ziņā ilgtspējīgu
  atjaunojamo materiālu izmantošanu
  vai palielinot to izmantošanas daļu, pamatojoties uz pilna aprites cikla novērtējumu un īpaši aizstājot fosilās izcelsmes materiālus, kas nodrošina siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumus
  ;

| e) | palielinot
  videi droša oglekļa uztveršanas un izmantošanas (CCU) un
  oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu izmantošanai;

  emisiju uztveršanas un uzglabāšanas (CCS), tehnoloģiju lietošanu, lai panāktu neto emisiju samazinājumu
  ; |
| --- | --- |

e)

palielinot
  videi droša oglekļa uztveršanas un izmantošanas (CCU) un
  oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu izmantošanai;

  emisiju uztveršanas un uzglabāšanas (CCS), tehnoloģiju lietošanu, lai panāktu neto emisiju samazinājumu
  ;

| f) | pakāpeniski izbeidzot antropogēnās siltumnīcefekta gāzu, tostarp no fosilā kurināmā, emisijas; |
| --- | --- |

f)

pakāpeniski izbeidzot antropogēnās siltumnīcefekta gāzu, tostarp no fosilā kurināmā, emisijas;

| fa) | palielinot CO2 izņemšanu no atmosfēras un tā uzglabāšanu dabiskās ekosistēmās, piemēram, ar apmežošanu, mežu atjaunošanu un reģeneratīvo lauksaimniecību; |
| --- | --- |

fa)

palielinot CO2 izņemšanu no atmosfēras un tā uzglabāšanu dabiskās ekosistēmās, piemēram, ar apmežošanu, mežu atjaunošanu un reģeneratīvo lauksaimniecību;

| g) | izveidojot enerģijas infrastruktūru, kas nepieciešama, lai sekmētu enerģijas sistēmu dekarbonizāciju; |
| --- | --- |

g)

izveidojot enerģijas infrastruktūru, kas nepieciešama, lai sekmētu enerģijas sistēmu dekarbonizāciju;

| h) | ražojot videi nekaitīgu un efektīvu kurināmo no atjaunojamiem vai oglekļneitrāliem avotiem. |
| --- | --- |

h)

ražojot videi nekaitīgu un efektīvu kurināmo no atjaunojamiem vai oglekļneitrāliem avotiem.

2.   Komisija saskaņā ar 16. pantu pieņem deleģētos aktus, lai:

| a) | papildinātu 1. punktu nolūkā
  , pamatojoties uz indikatoriem,
  izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, kādos apstākļos šajā regulā tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu
  . Šajos tehniskās pārbaudes kritērijos iekļauj robežvērtības ietekmes mazināšanas darbībām, kas atbilst mērķim uzturēt globālās vidējās temperatūras paaugstinājumu līdz ievērojami zemāk par 2 oC un turpināt centienus ierobežot to līdz 1,5 oC virs pirmsrūpniecības laikmeta līmeņa, kā noteikts Parīzes nolīgumā; |
| --- | --- |

a)

papildinātu 1. punktu nolūkā
  , pamatojoties uz indikatoriem,
  izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, kādos apstākļos šajā regulā tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu
  . Šajos tehniskās pārbaudes kritērijos iekļauj robežvērtības ietekmes mazināšanas darbībām, kas atbilst mērķim uzturēt globālās vidējās temperatūras paaugstinājumu līdz ievērojami zemāk par 2 oC un turpināt centienus ierobežot to līdz 1,5 oC virs pirmsrūpniecības laikmeta līmeņa, kā noteikts Parīzes nolīgumā;

| b) | papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim, izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus,

  pamatojoties uz indikatoriem
  , kas nosaka, vai šajā regulā tiek uzskatīts, ka saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji
  , kas pamatoti ar indikatoriem
  ir
  noteikti
  ir izveidoti saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem. |
| --- | --- |

b)

papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim, izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus,

  pamatojoties uz indikatoriem
  , kas nosaka, vai šajā regulā tiek uzskatīts, ka saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji
  , kas pamatoti ar indikatoriem
  ir
  noteikti
  ir izveidoti saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem.

3.   Komisija
  , pamatojoties uz indikatoriem,
  izveido 2. punktā minētos tehniskās pārbaudes kritērijus vienā deleģētā aktā, ņemot vērā 14. pantā noteiktās prasības.

4.   Komisija pieņem 2. punktā minēto deleģēto aktu līdz 2019. gada 31. decembrim nolūkā nodrošināt tā piemērošanu no 2020. gada 1. jūlija. [Gr. 42, 66 un 99]

7. pants

Pielāgošanās klimata pārmaiņām būtiska sekmēšana

1.   Uzskata, ka saimnieciskā darbība būtiski sekmē pielāgošanos klimata pārmaiņām, ja šī saimnieciskā darbība būtiski sekmē pašreizējā un nākotnē gaidāmā klimata negatīvās ietekmes mazināšanu vai novērš klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes palielinājumu vai pārnesi kādā no šādiem veidiem:

| a) | novēršot vai samazinot vietai un kontekstam specifiskas klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes uz saimniecisko darbību, kuras novērtē un nosaka par prioritāti, izmantojot pieejamās klimata prognozes; |
| --- | --- |

a)

novēršot vai samazinot vietai un kontekstam specifiskas klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes uz saimniecisko darbību, kuras novērtē un nosaka par prioritāti, izmantojot pieejamās klimata prognozes;

| b) | novēršot vai samazinot negatīvās ietekmes, ko klimata pārmaiņas var radīt dabiskajai un veidotajai videi, kurā notiek saimnieciskā darbība, kuras novērtē un nosaka par prioritāti, izmantojot pieejamās klimata prognozes
  un pētījumus par cilvēka darbības izraisītām klimata pārmaiņām
  . |
| --- | --- |

b)

novēršot vai samazinot negatīvās ietekmes, ko klimata pārmaiņas var radīt dabiskajai un veidotajai videi, kurā notiek saimnieciskā darbība, kuras novērtē un nosaka par prioritāti, izmantojot pieejamās klimata prognozes
  un pētījumus par cilvēka darbības izraisītām klimata pārmaiņām
  .

2.   Komisija saskaņā ar 16. pantu pieņem deleģēto aktu, lai:

| a) | papildinātu 1. punktu nolūkā
  , pamatojoties uz indikatoriem,
  izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, kādos apstākļos šajā regulā tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski sekmē pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

a)

papildinātu 1. punktu nolūkā
  , pamatojoties uz indikatoriem,
  izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, kādos apstākļos šajā regulā tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski sekmē pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| b) | papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim, izveidot

  pamatojoties uz indikatoriem, noteikt
  tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, vai šajā regulā tiek uzskatīts, ka

  ar kuriem šīs regulas mērķiem konstatē
  ,
  vai
  saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji
  , kas pamatoti ar indikatoriem
  ir
  noteikti
  ir izveidoti saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem. |
| --- | --- |

b)

papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim, izveidot

  pamatojoties uz indikatoriem, noteikt
  tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, vai šajā regulā tiek uzskatīts, ka

  ar kuriem šīs regulas mērķiem konstatē
  ,
  vai
  saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji
  , kas pamatoti ar indikatoriem
  ir
  noteikti
  ir izveidoti saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem.

3.   Komisija, izveido

  pamatojoties uz indikatoriem, nosaka
  2. punktā minētos tehniskās pārbaudes kritērijus kopā vienā deleģētā aktā, ņemot vērā 14. pantā noteiktās prasības.

4.   Komisija pieņem 2. punktā minēto deleģēto aktu līdz 2019. gada 31. decembrim nolūkā nodrošināt tā piemērošanu no 2020. gada 1. jūlija. [Gr. 43]

8. pants

Būtisks devums ilgtspējīgai ūdens un jūras resursu izmantošanai un aizsardzībai

1.   Uzskata, ka saimnieciskā darbība sniedz būtisku devumu ilgtspējīgā ūdens

  ūdensobjektu
  un jūras resursu

  ūdeņu
  izmantošanā un aizsardzībā, ja šī darbība būtiski sekmē ūdeņu, arī saldūdens, pārejas

  iekšējo virszemes
  ūdeņu
  , grīvu
  un piekrastes ūdeņu, laba stāvokļa nodrošināšanu, vai arī jūras ūdeņu laba vides stāvokļa nodrošināšanu
  , ja šīs darbības ietvaros tiek veikti pienācīgi pasākumi, lai atjaunotu, aizsargātu vai saglabātu jūras ekosistēmas, kā arī no tās atkarīgo kopienu iztikas līdzekļu bioloģisko daudzveidību, produktivitāti, noturību, vērtību un vispārējo veselību
  kādā no šādiem veidiem:

| a) | aizsargājot ūdens vidi
  , tostarp peldvietu ūdeņus (piekrastes un jūras ūdeņus)
  no komunālo un rūpniecisko notekūdeņu
  , tostarp plastikas,
  izvadīšanas kaitīgās ietekmes, nodrošinot komunālo un rūpniecisko notekūdeņu atbilstošu savākšanu un attīrīšanu saskaņā ar Padomes Direktīvas 91/271/EEK (39) 3., 4., 5. un 11. pantu
  vai saskaņā ar labākajām pieejamajām metodēm, kas noteiktas Direktīvā 2010/75/ES
  ; |
| --- | --- |

a)

aizsargājot ūdens vidi
  , tostarp peldvietu ūdeņus (piekrastes un jūras ūdeņus)
  no komunālo un rūpniecisko notekūdeņu
  , tostarp plastikas,
  izvadīšanas kaitīgās ietekmes, nodrošinot komunālo un rūpniecisko notekūdeņu atbilstošu savākšanu un attīrīšanu saskaņā ar Padomes Direktīvas 91/271/EEK (39) 3., 4., 5. un 11. pantu
  vai saskaņā ar labākajām pieejamajām metodēm, kas noteiktas Direktīvā 2010/75/ES
  ;

| aa) | aizsargājot ūdens vidi no jūras emisiju un izvadīšanas kaitīgās ietekmes saskaņā ar SJO balstītām konvencijām, piemēram, MARPOL, kā arī konvencijām, kas nav ietvertas MARPOL, piemēram, Balasta ūdeņu konvenciju un reģionālajām jūras konvencijām; |
| --- | --- |

aa)

aizsargājot ūdens vidi no jūras emisiju un izvadīšanas kaitīgās ietekmes saskaņā ar SJO balstītām konvencijām, piemēram, MARPOL, kā arī konvencijām, kas nav ietvertas MARPOL, piemēram, Balasta ūdeņu konvenciju un reģionālajām jūras konvencijām;

| b) | aizsargājot cilvēku veselību no jebkādas kaitīgas dzeramā ūdens piesārņojuma ietekmes, nodrošinot to, ka tajā nav nekādu mikroorganismu, parazītu un nekādu vielu, kas potenciāli var apdraudēt cilvēku veselību, un
  pārbaudot
  ka tas atbilst minimālajām prasībām, kas noteiktas Padomes Direktīvas 98/83/EK (40) I pielikuma A un B daļā, un palielinot iedzīvotāju piekļuvi tīram dzeramajam ūdenim; |
| --- | --- |

b)

aizsargājot cilvēku veselību no jebkādas kaitīgas dzeramā ūdens piesārņojuma ietekmes, nodrošinot to, ka tajā nav nekādu mikroorganismu, parazītu un nekādu vielu, kas potenciāli var apdraudēt cilvēku veselību, un
  pārbaudot
  ka tas atbilst minimālajām prasībām, kas noteiktas Padomes Direktīvas 98/83/EK (40) I pielikuma A un B daļā, un palielinot iedzīvotāju piekļuvi tīram dzeramajam ūdenim;

| c) | iegūstot ūdeni saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.1.2. tabulā definēto labu kvantitatīvo rādītāju mērķi; |
| --- | --- |

c)

iegūstot ūdeni saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.1.2. tabulā definēto labu kvantitatīvo rādītāju mērķi;

| d) | uzlabojot ūdens
  pārvaldību un
  efektivitāti, atvieglojot ūdens otrreizēju izmantošanu
  , lietusūdens sistēmu pārvaldību
  vai jebkuru citu darbību, kas aizsargā vai uzlabo Savienības ūdensobjektu kvalitāti
  un kvantitāti
  saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK; |
| --- | --- |

d)

uzlabojot ūdens
  pārvaldību un
  efektivitāti, atvieglojot ūdens otrreizēju izmantošanu
  , lietusūdens sistēmu pārvaldību
  vai jebkuru citu darbību, kas aizsargā vai uzlabo Savienības ūdensobjektu kvalitāti
  un kvantitāti
  saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK;

| e) | nodrošinot jūras ekosistēmas pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu vai dodot ieguldījumu jūras ūdeņu labā vides stāvoklī, kas noteikts, balstoties uz Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā noteiktajiem kvalitatīvajiem raksturlielumiem un kā detalizētāk noteikts Komisijas Lēmumā (ES) 2017/848 (41). |
| --- | --- |

e)

nodrošinot jūras ekosistēmas pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu vai dodot ieguldījumu jūras ūdeņu labā vides stāvoklī, kas noteikts, balstoties uz Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā noteiktajiem kvalitatīvajiem raksturlielumiem un kā detalizētāk noteikts Komisijas Lēmumā (ES) 2017/848 (41).

2.   Komisija saskaņā ar 16. pantu pieņem deleģēto aktu, lai:

| a) | papildinātu 1. punktu nolūkā, izveidot

  pamatojoties uz indikatoriem, noteikt
  tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka,

  lai konstatētu
  , kādos apstākļos šajā regulā

  šīs regulas mērķiem
  tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski sekmē ūdens un jūras resursu ilgtspējīgu izmantošanu un aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

papildinātu 1. punktu nolūkā, izveidot

  pamatojoties uz indikatoriem, noteikt
  tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka,

  lai konstatētu
  , kādos apstākļos šajā regulā

  šīs regulas mērķiem
  tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski sekmē ūdens un jūras resursu ilgtspējīgu izmantošanu un aizsardzību;

| b) | papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim, izveidot

  pamatojoties uz indikatoriem, noteikt
  tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, vai šajā regulā tiek uzskatīts, ka

  ar kuriem šīs regulas mērķiem konstatē
  ,
  vai
  saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji
  , kas pamatoti ar indikatoriem
  ir
  noteikti
  ir izveidoti saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem. |
| --- | --- |

b)

papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim, izveidot

  pamatojoties uz indikatoriem, noteikt
  tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, vai šajā regulā tiek uzskatīts, ka

  ar kuriem šīs regulas mērķiem konstatē
  ,
  vai
  saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji
  , kas pamatoti ar indikatoriem
  ir
  noteikti
  ir izveidoti saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem.

3.   Komisija izveido 2. punktā minētos tehniskās pārbaudes kritērijus kopā vienā deleģētā aktā, ņemot vērā 14. pantā noteiktās prasības.

4.   Komisija pieņem 2. punktā minēto deleģēto aktu līdz 2022. gada 1. jūlijam nolūkā nodrošināt tā piemērošanu no 2022. gada 31. decembra. [Gr. 44]

9. pants

Būtisks devums aprites ekonomikai,
  tostarp
  atkritumu rašanās novēršanai un pārstrādei

  otrreizējo izejvielu izmantošanas palielināšanai

1.   Saimniecisko darbību uzskata par tādu, kas sniedz būtisku devumu pārejai uz aprites ekonomiku, un

  tostarp
  atkritumu rašanās novēršanai
  , otrreizējai izmantošanai
  un pārstrādei,
  aptverot visu produkta vai saimnieciskās darbības aprites ciklu dažādās ražošanas, patēriņa un izmantošanas beigu posmus,
  ja šī darbība
  saskaņā ar ES acquis atkritumu jomā
  būtiski sekmē šo vides mērķi kādā no šādiem veidiem:

| a) | uzlabojot izejmateriālu
  un resursu
  efektīvu izmantojumu ražošanā, arī samazinot primāro izejmateriālu izmantošanu un palielinot blakusproduktu un atkritumu

  otrreizējo izejvielu
  izmantošanu
  , tādā veidā atbalstot atkritumu izbeigšanas darbības
  ; |
| --- | --- |

a)

uzlabojot izejmateriālu
  un resursu
  efektīvu izmantojumu ražošanā, arī samazinot primāro izejmateriālu izmantošanu un palielinot blakusproduktu un atkritumu

  otrreizējo izejvielu
  izmantošanu
  , tādā veidā atbalstot atkritumu izbeigšanas darbības
  ;

| b) | palielinot produktu izturību, remontējamību, uzlabojamību vai atkārtotu lietojamību;

  izstrādājot, ražojot un aizvien vairāk izmantojot resursefektīvus
  ,
  izturīgus (tostarp darbības laika ziņā un bez plānotas nolietošanās)
  ,
  remontējamus, atkārtoti izmantojamus un atjaunināmus produktus
  ; |
| --- | --- |

b)

palielinot produktu izturību, remontējamību, uzlabojamību vai atkārtotu lietojamību;

  izstrādājot, ražojot un aizvien vairāk izmantojot resursefektīvus
  ,
  izturīgus (tostarp darbības laika ziņā un bez plānotas nolietošanās)
  ,
  remontējamus, atkārtoti izmantojamus un atjaunināmus produktus
  ;

| c) | palielinot

  novēršot atkritumus radošus produktus un palielinot
  produktu, arī produktos ietvertu individuālu materiālu,
  atkārtotu izmantojamību un
  pārstrādājamību, inter alia aizvietojot vai samazinot tādu produktu un materiālu izmantošanu, kas nav pārstrādājami; |
| --- | --- |

c)

palielinot

  novēršot atkritumus radošus produktus un palielinot
  produktu, arī produktos ietvertu individuālu materiālu,
  atkārtotu izmantojamību un
  pārstrādājamību, inter alia aizvietojot vai samazinot tādu produktu un materiālu izmantošanu, kas nav pārstrādājami;

| d) | samazinot bīstamu

  bīstamo
  vielu saturu
  un aizstājot vielas, kas rada ļoti lielas bažas
  materiālos un produktos
  , saskaņā ar Savienības līmenī noteiktajām saskaņotajām tiesiskajām prasībām, jo īpaši noteikumiem, kas paredzēti ES tiesību aktos, lai nodrošinātu vielu, materiālu un produktu un atkritumu drošu pārvaldību
  ; |
| --- | --- |

d)

samazinot bīstamu

  bīstamo
  vielu saturu
  un aizstājot vielas, kas rada ļoti lielas bažas
  materiālos un produktos
  , saskaņā ar Savienības līmenī noteiktajām saskaņotajām tiesiskajām prasībām, jo īpaši noteikumiem, kas paredzēti ES tiesību aktos, lai nodrošinātu vielu, materiālu un produktu un atkritumu drošu pārvaldību
  ;

| e) | paildzinot produktu izmantošanu, arī veicinot atkārtotu izmantošanu, pārstrādi, atjaunināšanu, remontēšanu un produktu koplietošanu starp patērētājiem; |
| --- | --- |

e)

paildzinot produktu izmantošanu, arī veicinot atkārtotu izmantošanu, pārstrādi, atjaunināšanu, remontēšanu un produktu koplietošanu starp patērētājiem;

| f) | veicinot otrreizējo izejmateriālu izmantošanu un to kvalitāti, arī veicot augstas kvalitātes atkritumu pārstrādi; |
| --- | --- |

f)

veicinot otrreizējo izejmateriālu izmantošanu un to kvalitāti, arī veicot augstas kvalitātes atkritumu pārstrādi;

| g) | samazinot atkritumu
  rašanos, tostarp atkritumu
  radīšanu
  procesos, kas saistīti ar rūpniecisko ražošanu, minerālu ieguvi, ražošanu, būvniecību un nojaukšanu
  ; |
| --- | --- |

g)

samazinot atkritumu
  rašanos, tostarp atkritumu
  radīšanu
  procesos, kas saistīti ar rūpniecisko ražošanu, minerālu ieguvi, ražošanu, būvniecību un nojaukšanu
  ;

| h) | veicinot sagatavošanu otrreizējai izmantošanai un atkritumu pārstrādei
  saskaņā ar atkritumu hierarhiju
  ; |
| --- | --- |

h)

veicinot sagatavošanu otrreizējai izmantošanai un atkritumu pārstrādei
  saskaņā ar atkritumu hierarhiju
  ;

| ha) | palielinot tādas atkritumu pārvaldības infrastruktūras attīstību, kas vajadzīga atkritumu novēršanai, otrreizējai izmantošanai un pārstrādei; |
| --- | --- |

ha)

palielinot tādas atkritumu pārvaldības infrastruktūras attīstību, kas vajadzīga atkritumu novēršanai, otrreizējai izmantošanai un pārstrādei;

| i) | izvairoties no atkritumu sadedzināšanas
  , apglabāšanas
  un apglabāšanas
  poligonos saskaņā ar atkritumu hierarhiju
  ; |
| --- | --- |

i)

izvairoties no atkritumu sadedzināšanas
  , apglabāšanas
  un apglabāšanas
  poligonos saskaņā ar atkritumu hierarhiju
  ;

| j) | izvairoties no piesārņojuma ar atkritumiem un nepiemērotas atkritumu apsaimniekošanas rezultātā radītā cita piesārņojuma
  , samazinot
  un attīrot to
  , tostarp novēršot un samazinot jūras piedrazojumu
  ; |
| --- | --- |

j)

izvairoties no piesārņojuma ar atkritumiem un nepiemērotas atkritumu apsaimniekošanas rezultātā radītā cita piesārņojuma
  , samazinot
  un attīrot to
  , tostarp novēršot un samazinot jūras piedrazojumu
  ;

| ja) | samazinot pārtikas atkritumu rašanos primārajā ražošanā, pārstrādē un izgatavošanā, mazumtirdzniecībā un citos pārtikas sadales kanālos, restorānos un sabiedriskajā ēdināšanā, kā arī mājsaimniecībās; |
| --- | --- |

ja)

samazinot pārtikas atkritumu rašanos primārajā ražošanā, pārstrādē un izgatavošanā, mazumtirdzniecībā un citos pārtikas sadales kanālos, restorānos un sabiedriskajā ēdināšanā, kā arī mājsaimniecībās;

| k) | lietderīgi izmantojot dabiskos enerģijas resursus.
  , izejvielas, ūdeni un zemi; |
| --- | --- |

k)

lietderīgi izmantojot dabiskos enerģijas resursus.
  , izejvielas, ūdeni un zemi;

| ka) | sekmējot bioekonomiku, ilgtspējīgā veidā izmantojot atjaunojamos avotus materiālu un preču ražošanai. |
| --- | --- |

ka)

sekmējot bioekonomiku, ilgtspējīgā veidā izmantojot atjaunojamos avotus materiālu un preču ražošanai.

2.   Komisija saskaņā ar 16. pantu pieņem deleģēto aktu, lai:

| a) | papildinātu 1. punktu nolūkā izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka,

  pamatojoties uz Komisijas aprites ekonomikas indikatoriem, lai noteiktu
  , kādos apstākļos šajā regulā

  šīs regulas mērķiem
  tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski sekmē aprites ekonomiku un atkritumu radīšanas novēršanu un pārstrādi; |
| --- | --- |

a)

papildinātu 1. punktu nolūkā izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka,

  pamatojoties uz Komisijas aprites ekonomikas indikatoriem, lai noteiktu
  , kādos apstākļos šajā regulā

  šīs regulas mērķiem
  tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski sekmē aprites ekonomiku un atkritumu radīšanas novēršanu un pārstrādi;

| b) | papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka,

  pamatojoties uz Komisijas aprites ekonomikas indikatoriem, lai noteiktu
  , vai šajā regulā

  šīs regulas mērķiem
  tiek uzskatīts, ka saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji ir izveidoti

  izveidoti,
  saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem. |
| --- | --- |

b)

papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka,

  pamatojoties uz Komisijas aprites ekonomikas indikatoriem, lai noteiktu
  , vai šajā regulā

  šīs regulas mērķiem
  tiek uzskatīts, ka saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji ir izveidoti

  izveidoti,
  saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem.

3.   Komisija, izveido

  pamatojoties uz saviem aprites ekonomikas indikatoriem, nosaka
  2. punktā minētos tehniskās pārbaudes kritērijus kopā vienā deleģētā aktā, ņemot vērā 14. pantā noteiktās prasības.

4.   Komisija pieņem 2. punktā minēto deleģēto aktu līdz 2021. gada 1. jūlijam nolūkā nodrošināt tā piemērošanu no 2021. gada 31. decembra. [Gr. 45]

10. pants

Būtisks devums piesārņojuma novēršanai un kontrolei

1.   Uzskata, ka saimnieciskā darbība sniedz būtisku devumu piesārņojuma novēršanā un kontrolē, ja šī darbība sekmē augsta līmeņa

  būtiski sekmē
  vides aizsardzību no piesārņojuma kādā no šādiem veidiem:

| a) | samazinot gaisa, ūdens un augsnes piesārņojošu vielu emisijas, neskaitot siltumnīcefekta gāzes; |
| --- | --- |

a)

samazinot gaisa, ūdens un augsnes piesārņojošu vielu emisijas, neskaitot siltumnīcefekta gāzes;

| b) | uzlabojot gaisa, ūdens un augsnes kvalitātes līmeni apgabalos, kuros notiek saimnieciskā darbība, vienlaikus līdz minimumam samazinot negatīvo ietekmi un riskus cilvēku veselībai un videi; |
| --- | --- |

b)

uzlabojot gaisa, ūdens un augsnes kvalitātes līmeni apgabalos, kuros notiek saimnieciskā darbība, vienlaikus līdz minimumam samazinot negatīvo ietekmi un riskus cilvēku veselībai un videi;

| c) | līdz minimumam samazinot ķimikāliju ražošanas un izmantošanas ievērojamo kaitīgo ietekmi uz cilvēku veselību un vidi. |
| --- | --- |

c)

līdz minimumam samazinot ķimikāliju ražošanas un izmantošanas ievērojamo kaitīgo ietekmi uz cilvēku veselību un vidi.

2.   Komisija saskaņā ar 16. pantu pieņem deleģēto aktu, lai:

| a) | papildinātu 1. punktu nolūkā izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka,

  pamatojoties uz indikatoriem, lai noteiktu
  , kādos apstākļos šajā regulā

  šīs regulas mērķiem
  tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski veicina piesārņojuma novēršanu un kontroli; |
| --- | --- |

a)

papildinātu 1. punktu nolūkā izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka,

  pamatojoties uz indikatoriem, lai noteiktu
  , kādos apstākļos šajā regulā

  šīs regulas mērķiem
  tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski veicina piesārņojuma novēršanu un kontroli;

| b) | papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim, izveidot

  pamatojoties uz indikatoriem, noteikt
  tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, vai šajā regulā tiek uzskatīts, ka

  ar kuriem šīs regulas mērķiem konstatē
  ,
  vai
  saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji ir izveidoti

  noteikti
  saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem. |
| --- | --- |

b)

papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim, izveidot

  pamatojoties uz indikatoriem, noteikt
  tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, vai šajā regulā tiek uzskatīts, ka

  ar kuriem šīs regulas mērķiem konstatē
  ,
  vai
  saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji ir izveidoti

  noteikti
  saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem.

3.   Komisija izveido 2. punktā minētos tehniskās pārbaudes kritērijus kopā vienā deleģētā aktā, ņemot vērā 14. pantā noteiktās prasības.

4.   Komisija pieņem 2. punktā minēto deleģēto aktu līdz 2021. gada 1. jūlijam nolūkā nodrošināt tā piemērošanu no 2021. gada 31. decembra. [Gr. 46]

11. pants

Būtisks devums
  bioloģiskās daudzveidības un
  veselīgu ekosistēmu aizsardzībai
  vai degradētu ekosistēmu atjaunošanai

1.   Šajā regulā uzskata, ka saimnieciska darbība sniedz būtisku devumu veselīgās ekosistēmās, devumu
  bioloģiskajai daudzveidībai un veselīgām ekosistēmām vai degradētu ekosistēmu atjaunošanai
  , ja šī darbība būtiski sekmē bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmas pakalpojumu aizsardzību, saglabāšanu un uzlabošanu
  vai atjaunošanu
  saskaņā ar attiecīgajiem leģislatīvajiem un neleģislatīvajiem Savienības instrumentiem kādā no šādiem veidiem:

| a) | dabas aizsardzība (

  aizsardzības pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt vai atjaunot dabiskās
  dzīvotnes, sugas); ekosistēmu stāvokļa

  un savvaļas faunas un floras sugas labvēlīgā saglabāšanās stāvoklī
  ,
  lai nodrošinātu atbilstošas dabā sastopamu sugu populācijas
  un to spējas sniegt pakalpojumus aizsargāšana, atjaunošana

  pasākumus, ar kuriem aizsargā, atjauno un uzlabo ekosistēmu stāvokli
  un uzlabošana;

  to spēju sniegt pakalpojumus
  ; |
| --- | --- |

a)

dabas aizsardzība (

  aizsardzības pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt vai atjaunot dabiskās
  dzīvotnes, sugas); ekosistēmu stāvokļa

  un savvaļas faunas un floras sugas labvēlīgā saglabāšanās stāvoklī
  ,
  lai nodrošinātu atbilstošas dabā sastopamu sugu populācijas
  un to spējas sniegt pakalpojumus aizsargāšana, atjaunošana

  pasākumus, ar kuriem aizsargā, atjauno un uzlabo ekosistēmu stāvokli
  un uzlabošana;

  to spēju sniegt pakalpojumus
  ;

| b) | ilgtspējīga zemes apsaimniekošana, arī piemērota augsnes bioloģiskās daudzveidības aizsargāšana; augsnes degradācijas neitralitāte; un piesārņotu vietu attīrīšana; |
| --- | --- |

b)

ilgtspējīga zemes apsaimniekošana, arī piemērota augsnes bioloģiskās daudzveidības aizsargāšana; augsnes degradācijas neitralitāte; un piesārņotu vietu attīrīšana;

| c) | ilgtspējīga lauksaimniecības prakse, arī tāda, kas palīdz apturēt vai novērst atmežošanu un dzīvotņu zaudēšanu; |
| --- | --- |

c)

ilgtspējīga lauksaimniecības prakse, arī tāda, kas palīdz apturēt vai novērst atmežošanu un dzīvotņu zaudēšanu;

| d) | ilgtspējīga mežu apsaimniekošana
  , ņemot vērā ES Kokmateriālu regulu, ES LULUCF regulu, ES Atjaunojamo energoresursu direktīvu (RED) un piemērojamos valsts tiesību aktus, kas ir tiem un Ministru konferences par mežu aizsardzību Eiropā (MCPFE) secinājumiem atbilstoši
  . |
| --- | --- |

d)

ilgtspējīga mežu apsaimniekošana
  , ņemot vērā ES Kokmateriālu regulu, ES LULUCF regulu, ES Atjaunojamo energoresursu direktīvu (RED) un piemērojamos valsts tiesību aktus, kas ir tiem un Ministru konferences par mežu aizsardzību Eiropā (MCPFE) secinājumiem atbilstoši
  .

2.   Komisija saskaņā ar 16. pantu pieņem deleģēto aktu, lai:

| a) | papildinātu 1. punktu nolūkā
  , pamatojoties uz indikatoriem,
  izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, kādos apstākļos šajā regulā

  šīs regulas mērķiem
  tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski sekmē
  bioloģiskās daudzveidības un
  veselīgu ekosistēmu aizsardzību
  vai degradētu ekosistēmu atjaunošanu. |
| --- | --- |

a)

papildinātu 1. punktu nolūkā
  , pamatojoties uz indikatoriem,
  izveidot tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, kādos apstākļos šajā regulā

  šīs regulas mērķiem
  tiek uzskatīts, ka konkrēta saimnieciska darbība būtiski sekmē
  bioloģiskās daudzveidības un
  veselīgu ekosistēmu aizsardzību
  vai degradētu ekosistēmu atjaunošanu.

| b) | papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim, izveidot

  pamatojoties uz indikatoriem, noteikt
  tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, vai šajā regulā tiek uzskatīts, ka

  ar kuriem šīs regulas mērķiem konstatē
  ,
  vai
  saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji
  , kas, pamatojoties uz indikatoriem,
  ir izveidots

  noteikti
  saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem. |
| --- | --- |

b)

papildinātu 12. pantu nolūkā katram attiecīgajam vides mērķim, izveidot

  pamatojoties uz indikatoriem, noteikt
  tehniskās pārbaudes kritērijus, kas nosaka, vai šajā regulā tiek uzskatīts, ka

  ar kuriem šīs regulas mērķiem konstatē
  ,
  vai
  saimnieciskā darbība, kurai pārbaudes kritēriji
  , kas, pamatojoties uz indikatoriem,
  ir izveidots

  noteikti
  saskaņā ar šī

  šā
  punkta a) apakšpunktu, rada ievērojamu kaitējumu vienam vai vairākiem mērķiem.

3.   Komisija izveido 2. punktā minētos tehniskās pārbaudes kritērijus kopā vienā deleģētā aktā, ņemot vērā 14. pantā noteiktās prasības.

4.   Komisija pieņem 2. punktā minēto deleģēto aktu līdz 2022. gada 1. jūlijam nolūkā nodrošināt tā piemērošanu no 2022. gada 31. decembra. [Gr. 47]

12. pants

Ievērojams kaitējums vides mērķiem

1.
     Regulas 3. panta b) punkta vajadzībām
  , ņemot vērā tās pilnu aprites ciklu,
  uzskata, ka saimnieciska darbība rada ievērojamu kaitējumu:

| a) | klimata pārmaiņu mazināšanai, ja darbības rezultātā rodas ievērojamas siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

a)

klimata pārmaiņu mazināšanai, ja darbības rezultātā rodas ievērojamas siltumnīcefekta gāzu emisijas;

| b) | spējai pielāgoties klimata pārmaiņām, ja darbības rezultātā rodas palielināta negatīva ietekme uz pašreizējo un gaidāmo klimatu dabiskajai un veidotajai videi, kurā darbība notiek, un ārpus tās; |
| --- | --- |

b)

spējai pielāgoties klimata pārmaiņām, ja darbības rezultātā rodas palielināta negatīva ietekme uz pašreizējo un gaidāmo klimatu dabiskajai un veidotajai videi, kurā darbība notiek, un ārpus tās;

| c) | ilgtspējīgai ūdens un jūras resursu izmantošanai un aizsardzībai, ja darbība ievērojamā apmērā ir kaitīga Savienības ūdeņu, tostarp saldūdens, pārejas ūdeņu un piekrastes ūdeņu, labam stāvoklim vai jūras ūdeņu labam vides stāvoklim Savienībā
  atbilstīgi Direktīvai 2000/60/EK un Direktīvai 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā
  ; |
| --- | --- |

c)

ilgtspējīgai ūdens un jūras resursu izmantošanai un aizsardzībai, ja darbība ievērojamā apmērā ir kaitīga Savienības ūdeņu, tostarp saldūdens, pārejas ūdeņu un piekrastes ūdeņu, labam stāvoklim vai jūras ūdeņu labam vides stāvoklim Savienībā
  atbilstīgi Direktīvai 2000/60/EK un Direktīvai 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā
  ;

| d) | aprites ekonomikai un atkritumu rašanās novēršanai un pārstrādei, ja darbības rezultātā notiek būtiski nelietderīga materiālu izmantošana vienā

  un resursu, piemēram, neatjaunojamas enerģijas, izejvielu, ūdens un zemes, tieša
  vai vairākos

  netieša izmantošana, dažādos
  produktu darbības

  aprites
  cikla posmos, tajā skaitā

  tostarp saistībā ar produktu neilgtspējīgu izstrādi attiecībā uz tā izstrādes elementiem, lai samazinātu produkta ekspluatācijas laiku, tostarp
  attiecībā uz produktu izturību, remontējamību, atjaunojamību, atkārtotu lietojamību vai pārstrādi; vai tad, ja darbība izraisa būtisku palielinājumu atkritumu radīšanā, dedzināšanā vai apglabāšanā; |
| --- | --- |

d)

aprites ekonomikai un atkritumu rašanās novēršanai un pārstrādei, ja darbības rezultātā notiek būtiski nelietderīga materiālu izmantošana vienā

  un resursu, piemēram, neatjaunojamas enerģijas, izejvielu, ūdens un zemes, tieša
  vai vairākos

  netieša izmantošana, dažādos
  produktu darbības

  aprites
  cikla posmos, tajā skaitā

  tostarp saistībā ar produktu neilgtspējīgu izstrādi attiecībā uz tā izstrādes elementiem, lai samazinātu produkta ekspluatācijas laiku, tostarp
  attiecībā uz produktu izturību, remontējamību, atjaunojamību, atkārtotu lietojamību vai pārstrādi; vai tad, ja darbība izraisa būtisku palielinājumu atkritumu radīšanā, dedzināšanā vai apglabāšanā;

| e) | piesārņojuma novēršanai un kontrolei, ja darbība rada būtisku gaisa, ūdens un zemes piesārņotāju emisiju palielinājumu salīdzinājumā ar situāciju pirms darbības sākšanas; |
| --- | --- |

e)

piesārņojuma novēršanai un kontrolei, ja darbība rada būtisku gaisa, ūdens un zemes piesārņotāju emisiju palielinājumu salīdzinājumā ar situāciju pirms darbības sākšanas;

| f) | veselīgām ekosistēmām, ja darbība ievērojamā apmērā ir kaitīga labam ekosistēmu stāvoklim
  un izturētspējai, tostarp attiecībā uz bioloģisko daudzveidību un zemes izmantojumu
  . |
| --- | --- |

f)

veselīgām ekosistēmām, ja darbība ievērojamā apmērā ir kaitīga labam ekosistēmu stāvoklim
  un izturētspējai, tostarp attiecībā uz bioloģisko daudzveidību un zemes izmantojumu
  .

1.a
     
  Lai novērtētu saimniecisko darbību atbilstoši a) līdz f) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, ņem vērā darbības ietekmi uz vidi, kā arī produktus un pakalpojumus, ko šī darbība nodrošina visā to aprites ciklā un, ja vajadzīgs, visā vērtību ķēdē.

  [Gr. 48 un 101]

13. pants

Obligātie aizsargpasākumi

Regulas 3. panta c) punktā minētie obligātie aizsargpasākumi ir procedūras, ko īsteno saimniecisko darbību veicošais uzņēmums, lai nodrošinātu to, ka tiek ievēroti astoņās pamatkonvencijās noteiktie principi

  ievērotas ESAO Vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem
  un tiesības, kuras identificētas Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamattiesībām

  ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai
  un pamatprincipiem darbā, proti, tiesības nebūt pakļautam piespiedu darbam, biedrošanās brīvība, strādnieku tiesības apvienoties,

  cilvēktiesībām
  ,
  tostarp astoņās pamatkonvencijās noteiktie principi un
  tiesības,
  kuras noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā

  uz koplīguma slēgšanu, vienlīdzīga atlīdzība vīriešiem un sievietēm par vienādas vērtības darbu, iespēju

  pamattiesībām
  un attieksmes nediskriminācija attiecībā uz nodarbinātību

  pamatprincipiem darbā
  un profesiju, kā arī tiesības nebūt pakļautam bērnu darbam.

  Starptautiskajā cilvēktiesību hartā
  .

Komisija līdz 2021. gada 31. decembrim veic ietekmes novērtējumu par sekām un piemērotību šīs regulas pārskatīšanai, lai ietvertu atbilstību citām obligātajām garantijām, kas uzņēmumam, kurš veic saimniecisku darbību, ir jāievēro, lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir ilgtspējīga no vides viedokļa.

Komisija ir pilnvarota papildināt šo pantu ar deleģētu aktu, precizējot kritērijus, lai noteiktu, vai ir ievērotas šā panta prasības. Izstrādājot šajā pantā minēto deleģēto aktu, Komisija ņem vērā 1. un 2. punktā uzskaitītos principus. Komisija minēto deleģēto aktu pieņem līdz 2020. gada 31. decembrim. [Gr. 49, 70, 72 un 93]

14. pants

Prasības tehniskās pārbaudes kritērijiem

1.   Tehniskās pārbaudes kritēriji, kas pieņemti saskaņā ar 6. panta 2. punktu, 7. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu, 9. panta 2. punktu, 10. panta 2. punktu un 11. panta 2. punktu:

| -a) | ir pamatoti uz saskaņotiem indikatoriem, ar kuriem mēra ietekmi uz vidi un kurus aprēķina, izmantojot saskaņoto aprites cikla izvērtējumu; |
| --- | --- |

-a)

ir pamatoti uz saskaņotiem indikatoriem, ar kuriem mēra ietekmi uz vidi un kurus aprēķina, izmantojot saskaņoto aprites cikla izvērtējumu;

| a) | nosaka atbilstošākos potenciālos ieguldījumus konkrētā vides mērķī, ņemot vērā konkrētās saimnieciskās darbības ne tikai īstermiņa, bet arī ilgtermiņa ietekmi; |
| --- | --- |

a)

nosaka atbilstošākos potenciālos ieguldījumus konkrētā vides mērķī, ņemot vērā konkrētās saimnieciskās darbības ne tikai īstermiņa, bet arī ilgtermiņa ietekmi;

| b) | precizē obligātās prasības, kas jāizpilda, lai izvairītos no ievērojama kaitējuma kādam no attiecīgajiem vides mērķiem; |
| --- | --- |

b)

precizē obligātās prasības, kas jāizpilda, lai izvairītos no ievērojama kaitējuma kādam no attiecīgajiem vides mērķiem;

| c) | ir kvalitatīvi vai kvantitatīvi, vai abējādi, un iespēju robežās tiem ir limiti; |
| --- | --- |

c)

ir kvalitatīvi vai kvantitatīvi, vai abējādi, un iespēju robežās tiem ir limiti;

| d) | Savienības marķēšanas un sertifikācijas shēmām, Savienības metodikai vides pēdas nospieduma novērtēšanai un Savienības statiskās klasifikācijas sistēmām, un tajos ņemti vērā visi attiecīgie spēkā esošie Savienības tiesību akti;
  atzīst dalībvalstu kompetenci; |
| --- | --- |

d)

Savienības marķēšanas un sertifikācijas shēmām, Savienības metodikai vides pēdas nospieduma novērtēšanai un Savienības statiskās klasifikācijas sistēmām, un tajos ņemti vērā visi attiecīgie spēkā esošie Savienības tiesību akti;
  atzīst dalībvalstu kompetenci;

| e) | balstās uz pārliecinošiem zinātniskiem pierādījumiem, un attiecīgos gadījumos tajos ņemts vērā

  ievēro
  LESD 191. pantā nostiprinātais

  nostiprināto
  piesardzības princips;

  principu
  ; |
| --- | --- |

e)

balstās uz pārliecinošiem zinātniskiem pierādījumiem, un attiecīgos gadījumos tajos ņemts vērā

  ievēro
  LESD 191. pantā nostiprinātais

  nostiprināto
  piesardzības princips;

  principu
  ;

| f) | tajos ņemta vērā pašas saimnieciskās darbības, kā arī šīs saimnieciskās darbības radīto produktu un pakalpojumu ietekme uz vidi, jo īpaši

  visā to aprites ciklā
  ,
  un, ja nepieciešams, visā vērtību ķēdē,
  attiecībā uz to ražošanu
  (no izejmateriālu apstrādes līdz gala produktam)
  , izmantošanu, un ekspluatācijas laika beigām
  un pārstrādi
  ; |
| --- | --- |

f)

tajos ņemta vērā pašas saimnieciskās darbības, kā arī šīs saimnieciskās darbības radīto produktu un pakalpojumu ietekme uz vidi, jo īpaši

  visā to aprites ciklā
  ,
  un, ja nepieciešams, visā vērtību ķēdē,
  attiecībā uz to ražošanu
  (no izejmateriālu apstrādes līdz gala produktam)
  , izmantošanu, un ekspluatācijas laika beigām
  un pārstrādi
  ;

| fa) | tajos ņemtas vērā bezdarbības izmaksas, pamatojoties uz ANO Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadā; |
| --- | --- |

fa)

tajos ņemtas vērā bezdarbības izmaksas, pamatojoties uz ANO Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadā;

| g) | tajos ņemts vērā saimnieciskās darbības raksturs un mērogs
  un tas, vai darbība ir pārejas procesā uz ilgtspējīgu konfigurāciju un/vai operāciju, izmantojot pētniecības un inovācijas projektus, konkrētus grafikus un šīs pārejas iespējas
  ; |
| --- | --- |

g)

tajos ņemts vērā saimnieciskās darbības raksturs un mērogs
  un tas, vai darbība ir pārejas procesā uz ilgtspējīgu konfigurāciju un/vai operāciju, izmantojot pētniecības un inovācijas projektus, konkrētus grafikus un šīs pārejas iespējas
  ;

| h) | tajos ņemta

  ņemts
  vērā iespējamā ietekme uz tirgus likviditāti, risks atsevišķiem aktīviem kļūt par balastu, jo pārejas uz ilgtspējīgāku ekonomiku dēļ tie zaudēs

  zaudēt
  vērtību, kā arī nekonsekventu stimulu radīšanas risks; |
| --- | --- |

h)

tajos ņemta

  ņemts
  vērā iespējamā ietekme uz tirgus likviditāti, risks atsevišķiem aktīviem kļūt par balastu, jo pārejas uz ilgtspējīgāku ekonomiku dēļ tie zaudēs

  zaudēt
  vērtību, kā arī nekonsekventu stimulu radīšanas risks;

| ha) | ir viegli piemērojami un atbilstības ziņā nepieļauj nevajadzīgu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

ha)

ir viegli piemērojami un atbilstības ziņā nepieļauj nevajadzīgu administratīvo slogu;

| i) | lai izvairītos no tirgus konkurences izkropļošanas, aptver visas konkrētās

  ekonomikas makronozares
  attiecīgās saimnieciskās darbības un nodrošina, ka šīs darbības ir vienlīdzīgā situācijā
  attiecībā uz to ilgtspējas riskiem
  , ja tās vienlīdz sekmē vienu vai vairākus vides mērķus
  un būtiski nekaitē nevienam citam 3. un 12. pantā minētajam vides mērķim
  ; |
| --- | --- |

i)

lai izvairītos no tirgus konkurences izkropļošanas, aptver visas konkrētās

  ekonomikas makronozares
  attiecīgās saimnieciskās darbības un nodrošina, ka šīs darbības ir vienlīdzīgā situācijā
  attiecībā uz to ilgtspējas riskiem
  , ja tās vienlīdz sekmē vienu vai vairākus vides mērķus
  un būtiski nekaitē nevienam citam 3. un 12. pantā minētajam vides mērķim
  ;

| j) | iespēju robežās spēj atvieglot atbilstības pārbaudi šiem kritērijiem. |
| --- | --- |

j)

iespēju robežās spēj atvieglot atbilstības pārbaudi šiem kritērijiem.

2.   Regulas 1. punktā minētie tehniskās pārbaudes kritēriji
  , kuri pamatoti uz rādītājiem,
  ietver arī kritērijus darbībām, kas saistītas ar pāreju uz tīru enerģiju
  nolūkā panākt neto nulles SEG emisijas
  , jo īpaši energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu enerģiju, ja tā būtiski sekmē kādu no vides mērķiem.

2.a
     
  Tehniskās pārbaudes kritēriji, kas minēti 1. punktā, nodrošina, ka elektroenerģijas ģenerēšanas darbības, kurās izmanto cietos fosilos kurināmos, netiek uzskatītas par ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām.

2.b
     
  Tehniskās pārbaudes kritēriji nodrošina, ka saimnieciskās darbības, kas veicina augstas oglekļa intensitātes iestrēgšanas ietekmi, netiek uzskatītas par ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām.

2.c
     
  Tehniskās pārbaudes kritēriji nodrošina, ka elektroenerģijas ģenerēšanas darbības, kuras rada neatjaunojamus atkritumus, netiek uzskatītas par ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām.

3.   Regulas 1. punktā minētie tehniskās pārbaudes kritēriji ietver arī kritērijus darbībām, kas saistītas ar pāreju uz tīru vai klimatneitrālu mobilitāti, tajā skaitā ar kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, efektivitātes pasākumiem un alternatīviem kurināmiem, ja tie būtiski sekmē kādu no vides mērķiem.

3.a
     
  Ja to uzņēmumu lielākā daļa, kuri veic specifisku saimniecisko darbību, ir acīmredzami iesaistīti trajektorijā procesā šādas darbības pārveidei par ilgtspējīgu, pārbaudes kritērijos to var ņemt vērā. Šādas trajektorijas pastāvēšanu var pierādīt arī ar ilgstošiem pētniecības un attīstības centieniem, lieliem kapitālieguldījumiem jaunu un videi nekaitīgāku, ilgtspējīgu tehnoloģiju projektos vai ar konkrētiem pārejas plāniem vismaz agrīnās īstenošanas stadijās.

4.   Komisija regulāri pārskata 1. punktā minētos pārbaudes kritērijus un nepieciešamības gadījumā groza saskaņā ar šo regulu pieņemtos deleģētos aktus atbilstoši zinātnes un tehnoloģiju attīstībai. [Gr. 50, 73, 74, 75 un 104]

15. pants

Platforma ilgtspējīgam finansējumam

1.   Komisija izveido platformu ilgtspējīgam finansējumam, kurā

  kuras struktūra nodrošina līdzsvaru, plašu viedokļu dažādību un dzimumu līdztiesību. Tās sastāvā līdzsvaroti
  ir
  pārstāvēti šādu grupu pārstāvji
  :

| a) | pārstāvji no:






  i) | Eiropas Vides aģentūras; |
| --- | --- | --- |

a)

pārstāvji no:

i)

Eiropas Vides aģentūras;

| ii) | Eiropas Uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

ii)

Eiropas Uzraudzības iestādēm;

| iii) | Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda; |
| --- | --- |

iii)

Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda;

| iiia) | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras; |
| --- | --- |

iiia)

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras;

| iiib) | Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupas (EFRAG); |
| --- | --- |

iiib)

Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupas (EFRAG);

| b) | eksperti, kas pārstāv attiecīgās privātās ieinteresētās personas
  , tostarp finanšu un nefinanšu tirgus dalībniekus un uzņēmējdarbības attiecīgās nozares, |
| --- | --- |

b)

eksperti, kas pārstāv attiecīgās privātās ieinteresētās personas
  , tostarp finanšu un nefinanšu tirgus dalībniekus un uzņēmējdarbības attiecīgās nozares,

| ba) | eksperti, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, tostarp eksperti vides, sociālo, darba un pārvaldības jautājumu jomā, |
| --- | --- |

ba)

eksperti, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, tostarp eksperti vides, sociālo, darba un pārvaldības jautājumu jomā,

| c) | privātpersonas statusā iecelti eksperti ar atzītām zināšanām

  eksperti, kas pārstāv akadēmiskās aprindas, tostarp universitātes, pētniecības institūtus
  un pieredzi šīs regulas darbības jomās.

  ideju laboratorijas, tostarp ar pasaules mēroga ekspertu zināšanām
  . |
| --- | --- |

c)

privātpersonas statusā iecelti eksperti ar atzītām zināšanām

  eksperti, kas pārstāv akadēmiskās aprindas, tostarp universitātes, pētniecības institūtus
  un pieredzi šīs regulas darbības jomās.

  ideju laboratorijas, tostarp ar pasaules mēroga ekspertu zināšanām
  .

1.a
     
  Ekspertus, kas minēti b) un c) apakšpunktā, ieceļ saskaņā ar Finanšu regulas 237. pantu, un viņiem ir atzītas zināšanas un pieredze jomās, uz kurām attiecas šī regula, jo īpaši finanšu nozares ilgtspējas jomā.

1.b
     
  Eiropas Parlamentu un Padomi pienācīgi un savlaicīgi informē par platformas ekspertu atlases procedūru.

2.   Platforma ilgtspējīgam finansējumam:

| -a) | konsultē Komisiju par 14. panta 1(-a) punktā minēto saskaņoto indikatoru izstrādi un iespējamo vajadzību šos kritērijus atjaunināt; to darot, tā izmanto attiecīgo Savienības struktūru un iniciatīvu, jo īpaši aprites ekonomikas uzraudzības sistēmas, darbu. |
| --- | --- |

-a)

konsultē Komisiju par 14. panta 1(-a) punktā minēto saskaņoto indikatoru izstrādi un iespējamo vajadzību šos kritērijus atjaunināt; to darot, tā izmanto attiecīgo Savienības struktūru un iniciatīvu, jo īpaši aprites ekonomikas uzraudzības sistēmas, darbu.

| a) | konsultē Komisiju par 14. pantā minētajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem un iespējamo vajadzību atjaunināt šos kritērijus; |
| --- | --- |

a)

konsultē Komisiju par 14. pantā minētajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem un iespējamo vajadzību atjaunināt šos kritērijus;

| b) | analizē
  uz datiem un zinātniskiem pētījumiem, ja tādi pieejami, pamatoto
  tehniskās pārbaudes kritēriju ietekmi to piemērošanas radīto iespējamo izmaksu un ieguvumu ziņā; |
| --- | --- |

b)

analizē
  uz datiem un zinātniskiem pētījumiem, ja tādi pieejami, pamatoto
  tehniskās pārbaudes kritēriju ietekmi to piemērošanas radīto iespējamo izmaksu un ieguvumu ziņā;

| c) | palīdz Komisijai analizēt ieinteresēto personu pieprasījumus izstrādāt vai pārskatīt tehniskās pārbaudes kritērijus konkrētai saimnieciskai darbībai
  , pamatojoties uz datiem un zinātniskiem pētījumiem, ja tādi pieejami; šādu analīžu rezultātus savlaicīgi publicē Komisijas tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

c)

palīdz Komisijai analizēt ieinteresēto personu pieprasījumus izstrādāt vai pārskatīt tehniskās pārbaudes kritērijus konkrētai saimnieciskai darbībai
  , pamatojoties uz datiem un zinātniskiem pētījumiem, ja tādi pieejami; šādu analīžu rezultātus savlaicīgi publicē Komisijas tīmekļa vietnē;

| d) | pēc Komisijas vai Eiropas Parlamenta pieprasījuma
  konsultēt Komisiju
  vai Eiropas Parlamentu
  par tehniskās pārbaudes kritēriju piemērotību iespējamiem nākamiem izmantojumiem; |
| --- | --- |

d)

pēc Komisijas vai Eiropas Parlamenta pieprasījuma
  konsultēt Komisiju
  vai Eiropas Parlamentu
  par tehniskās pārbaudes kritēriju piemērotību iespējamiem nākamiem izmantojumiem;

| da) | sadarbībā ar EFRAG konsultē Komisiju par ilgtspējas grāmatvedības standartu un integrētu ziņošanas standartu izstrādi uzņēmumiem un finanšu tirgus dalībniekiem, tostarp pārskatot Direktīvu 2013/34/ES; |
| --- | --- |

da)

sadarbībā ar EFRAG konsultē Komisiju par ilgtspējas grāmatvedības standartu un integrētu ziņošanas standartu izstrādi uzņēmumiem un finanšu tirgus dalībniekiem, tostarp pārskatot Direktīvu 2013/34/ES;

| e) | uzrauga un regulāri ziņo Komisijai par
  ES un dalībvalstu līmeņa tendencēm attiecībā uz
  kapitāla plūsmām virzienā

  no saimnieciskajām darbībām, kas negatīvi ietekmē vides ilgtspēju,
  uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem
  , kuru pamatā ir dati un zinātniskā izpēte, ja pieejami
  ; |
| --- | --- |

e)

uzrauga un regulāri ziņo Komisijai par
  ES un dalībvalstu līmeņa tendencēm attiecībā uz
  kapitāla plūsmām virzienā

  no saimnieciskajām darbībām, kas negatīvi ietekmē vides ilgtspēju,
  uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem
  , kuru pamatā ir dati un zinātniskā izpēte, ja pieejami
  ;

| f) | konsultē Komisiju par iespējamo nepieciešamību grozīt šo regulu.
  , jo īpaši attiecībā uz datu atbilstību un kvalitāti, kā arī veidiem, kā samazināt administratīvo slogu; |
| --- | --- |

f)

konsultē Komisiju par iespējamo nepieciešamību grozīt šo regulu.
  , jo īpaši attiecībā uz datu atbilstību un kvalitāti, kā arī veidiem, kā samazināt administratīvo slogu;

| fa) | dot ieguldījumu ilgtspējīgu finanšu noteikumu un politikas virzienu, tostarp politikas saskaņotības jautājumu, novērtēšanā un izstrādē; |
| --- | --- |

fa)

dot ieguldījumu ilgtspējīgu finanšu noteikumu un politikas virzienu, tostarp politikas saskaņotības jautājumu, novērtēšanā un izstrādē;

| fb) | palīdz Komisijai definēt iespējamos sociālos mērķus. |
| --- | --- |

fb)

palīdz Komisijai definēt iespējamos sociālos mērķus.

2.a
     
  Platforma, pildot šos uzdevumus, pienācīgi ņem vērā atbilstīgos datus un attiecīgos zinātniskos pētījumus. Tā var rīkot sabiedrisko apspriešanu, lai apkopotu ieinteresēto personu viedokļus par konkrētiem jautājumiem, kas ir tās kompetencē.

3.   Platformu ilgtspējīgam finansējumam vada Komisija
  , un tā ir izveidota saskaņā ar Komisijas horizontālajiem noteikumiem ekspertu grupām. Komisija savā tīmekļa vietnē publicē Platformas veiktās analīzes, apspriežu rezultātus, ziņojumus un protokolus. [Gr. 51]

16. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šā panta noteikumus.

2.   Uz neierobežotu laiku pēc [Šīs regulas spēkā stāšanās datums] Komisiju pilnvaro pieņemt deleģētos aktus, kas minēti 4. panta 3. punktā, 6. panta 2. punktā, 7. panta 2. punktā, 8. panta 2. punktā, 9. panta 2. punktā, 10. panta 2. punktā un 11. panta 2. punktā.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu spēkā esību.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
  Sagatavojot deleģētos aktus, Komisija atbilstīgi apspriežas un novērtē ierosinātos politikas risinājumus.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 4. panta 3. punktu, 6. panta 2. punktu, 7. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu, 9. panta 2. punktu, 10. panta 2. punktu, un 11. panta 2. punktu,
  12. panta 2. punktu un 13. panta 3. punktu,
  stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikusi

  izteikuši
  iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi

  informējuši
  Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 52]

III nodaļa

Nobeiguma noteikumi

17. pants

Pārskatīšanas klauzula

1.   Līdz 2021. gada 31. decembrim un turpmāk reizi trijos gados Komisija publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu
  un ietekmi
  . Šajā ziņojumā izvērtē:

| a) | šīs regulas īstenošanas progresu nolūkā izstrādāt
  uz indikatoriem pamatotos
  tehniskās pārbaudes kritērijus ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas īstenošanas progresu nolūkā izstrādāt
  uz indikatoriem pamatotos
  tehniskās pārbaudes kritērijus ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām;

| b) | iespējamo nepieciešamību pārskatīt šajā regulā noteiktos kritērijus
  un indikatoru sarakstu
  , lai apsvērtu, vai saimnieciskā darbība ir ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīga
  , lai veicinātu inovācijas un ilgtspējīgu pāreju
  ; |
| --- | --- |

b)

iespējamo nepieciešamību pārskatīt šajā regulā noteiktos kritērijus
  un indikatoru sarakstu
  , lai apsvērtu, vai saimnieciskā darbība ir ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīga
  , lai veicinātu inovācijas un ilgtspējīgu pāreju
  ;

| c) | šīs regulas darbības jomas paplašināšanas piemērotību, lai iekļautu citus ilgtspējas mērķus, jo īpaši sociālos mērķus; |
| --- | --- |

c)

šīs regulas darbības jomas paplašināšanas piemērotību, lai iekļautu citus ilgtspējas mērķus, jo īpaši sociālos mērķus;

| d) | ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgu
  ieguldījumu un videi kaitīgu
  ieguldījumu definīcijas izmantošanu Savienības tiesību aktos un dalībvalstu līmenī, tajā skaitā
  pārskatīšanas vai papildu
  atbilstības pārbaudes mehānisma izveidošanas piemērotību šajā regulā noteiktajiem
  uz indikatoriem pamatotajiem
  kritērijiem.; |
| --- | --- |

d)

ekoloģiski

  vides ziņā
  ilgtspējīgu
  ieguldījumu un videi kaitīgu
  ieguldījumu definīcijas izmantošanu Savienības tiesību aktos un dalībvalstu līmenī, tajā skaitā
  pārskatīšanas vai papildu
  atbilstības pārbaudes mehānisma izveidošanas piemērotību šajā regulā noteiktajiem
  uz indikatoriem pamatotajiem
  kritērijiem.;

| da) | taksonomijas efektivitāti privāto ieguldījumu novirzīšanā uz ilgtspējīgām darbībām. |
| --- | --- |

da)

taksonomijas efektivitāti privāto ieguldījumu novirzīšanā uz ilgtspējīgām darbībām.

1.a
     
  Līdz 2021. gada 31. decembrim un turpmāk reizi trijos gados pēc tam Komisija pārskata šīs regulas darbības jomu, ja tā rada pārmērīgu administratīvo slogu vai ja finanšu tirgus dalībniekiem vajadzīgie dati nav pietiekami pieejami.

2.   Ziņojumu

  Ziņojumus
  nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Komisija vajadzības gadījumā sniedz saistītos
  normatīvos
  priekšlikumus. [Gr. 53 un 105]

18. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šīs regulas 3.–13. pantu piemēro:

| a) | attiecībā uz 5. panta 1. un 2. punktā minētajiem vides mērķiem – no 2020. gada 1. jūlija; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz 5. panta 1. un 2. punktā minētajiem vides mērķiem – no 2020. gada 1. jūlija;

| b) | attiecībā uz 5. panta 4. un 5. punktā minētajiem vides mērķiem – no 2021. gada 31. decembra; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz 5. panta 4. un 5. punktā minētajiem vides mērķiem – no 2021. gada 31. decembra;

| c) | attiecībā uz 5. panta 3. un 6. punktā minētajiem vides mērķiem – no 2022. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz 5. panta 3. un 6. punktā minētajiem vides mērķiem – no 2022. gada 31. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 62 15.2.2019., 103. lpp.

1

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 24. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta nostāja.

3

(4)  Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam (ANO 2015) pieejama https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

4

(5)  COM(2016)0739.

5

(6)  CO EUR 17, CONCL. 5.

6

(7)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1841 (2016. gada 5. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.).

7

(8)  ES Augsta līmeņa ekspertu grupas nobeiguma ziņojums par ilgtspējīgu finansējumu “Ilgtspējīgas Eiropas ekonomikas finansējums”, pieejams šeit: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/180131-sustainable-finance-final-report_en.pdf.

8

(9)  COM(2018)0097.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1386/2013/ES (2013. gada 20. novembris) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2396 (2017. gada 13. decembris), ar ko Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 groza attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī minētā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu (OV L 345, 27.12.2017., 34. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 020, 26.1.2010., 7. lpp.).

12

(13)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1143/2014 (2014. gada 22. oktobris) par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību (OV L 317, 4.11.2014., 35. lpp.).

14

(15)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mūsu dzīvības garantija, mūsu dabas kapitāls – bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam” (COM(2011)0244).

15

(16)  Padomes Direktīva 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 511/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par no Nagojas Protokola par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas, izrietošiem atbilstības pasākumiem lietotājiem Savienībā (OV L 150, 20.5.2014., 59. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 995/2010 (2010. gada 20. oktobris), ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.).

18

(19)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — meža tiesību aktu ieviešana, pārvaldība un tirdzniecība (FLEGT) — Priekšlikums ES Rīcības plānam (COM(2003)0251).

19

FLEGT

(20)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES rīcības plāns savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai” (COM(2016)0087).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 66/2010 (2009. gada 25. novembris) par ES ekomarķējumu (OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2009 (2009. gada 25. novembris) par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS), kā arī par Regulas (EK) Nr. 761/2001 un Komisijas Lēmumu 2001/681/EK un 2006/193/EK atcelšanu (OV L 342, 22.12.2009., 1. lpp.).

22

EMAS

(23)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Publiskais iepirkums, ņemot vērā vides uzlabošanas aspektus”, {SEC(2008)2124} {SEC(2008)2125} {SEC(2008)2126}, COM(2008)0400.

23

(24)  2013/179/ES: Komisijas 2013. gada 9. aprīļa Ieteikums par kopīgu metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu mērīšanai un uzrādīšanai (OV L 124, 4.5.2013., 1. lpp.).

24

(25)  4. un 5. pielikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 538/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2011 par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem (OV L 158, 27.5.2014., 113. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

30

(31)  https://www.unpri.org/pri/what-are-the-principles-for-responsible-investment.

31

(32)  COM(2018)0097.

32

(33)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/71/EK (2003. gada 4. novembris) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.).

33

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/71/EK (2003. gada 4. novembris) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.).

(34)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12. lpp.).

34

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12. lpp.).

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.).

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

37

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

38

(39)  Padomes Direktīva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.).

39

(40)  Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.).

40

(41)  Komisijas Lēmums (ES) 2017/848 (2017. gada 17. maijs), ar ko nosaka laba jūras ūdeņu vides stāvokļa kritērijus un metodiskos standartus un monitoringa un novērtēšanas specifikācijas un standartizētas metodes un atceļ Lēmumu 2010/477/ES (OV L 125, 18.5.2017., 43. lpp.).

41

---

| 26.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 108/1032 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 108/1032

---

P8_TA(2019)0326

2020. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāme, I iedaļa – Eiropas Parlaments

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2020. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2019/2003(BUD))

(2021/C 108/57)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (4),

| — | ņemot vērā 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (5),

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2019. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2019. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par pasākumiem, ar kuriem Eiropas Savienībā novērst un apkarot personas aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos darbavietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par pasākumiem, ar kuriem Eiropas Savienībā novērst un apkarot personas aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos darbavietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē (7),

| — | ņemot vērā 2018. gada 24. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 24. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (8),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (9),

| — | ņemot vērā 2019. gada 15. janvāra rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Eiropas Parlamentā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 15. janvāra rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Eiropas Parlamentā (10),

| — | ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta 2020. finanšu gada provizorisko tāmes projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta 2020. finanšu gada provizorisko tāmes projektu,

| — | ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavojis 2019. gada 25. martā saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 25. panta 7. punktu un 96. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavojis 2019. gada 25. martā saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 25. panta 7. punktu un 96. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā tāmes projektu, ko Budžeta komiteja sagatavojusi saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 96. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tāmes projektu, ko Budžeta komiteja sagatavojusi saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 96. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 96. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0182/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0182/2019),

| A. | tā kā šī procedūra ir piektā pilnā budžeta procedūra jaunā sasaukuma laikā un šis ir septītais daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam darbības gads; |
| --- | --- |

A.

tā kā šī procedūra ir piektā pilnā budžeta procedūra jaunā sasaukuma laikā un šis ir septītais daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam darbības gads;

| B. | tā kā 2020. gada budžets, kā ierosināts ģenerālsekretāra ziņojumā, tiek izstrādāts, ņemot vērā V izdevumu kategorijas maksimālā apjoma ikgadējo palielinājumu gan inflācijas, gan faktiskā palielinājuma ziņā, nodrošinot vairāk izaugsmes un investīciju iespēju, kā arī turpinot īstenot politikas nostādnes, lai nodrošinātu ietaupījumus, un cenšoties uzlabot efektivitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2020. gada budžets, kā ierosināts ģenerālsekretāra ziņojumā, tiek izstrādāts, ņemot vērā V izdevumu kategorijas maksimālā apjoma ikgadējo palielinājumu gan inflācijas, gan faktiskā palielinājuma ziņā, nodrošinot vairāk izaugsmes un investīciju iespēju, kā arī turpinot īstenot politikas nostādnes, lai nodrošinātu ietaupījumus, un cenšoties uzlabot efektivitāti;

| C. | tā kā starp prioritārajiem mērķiem, ko ģenerālsekretārs ierosinājis 2020. gada budžetam, ir šādi: nodrošināt nepieciešamos resursus pirmajam pilnajam gadam pēc jauna Parlamenta un Komisijas ievēlēšanas un piešķirt resursus prioritāriem projektiem, kas saistīti ar iedzīvotāju iesaistīšanu, daudzgadu ēku projektiem, drošību un IT izstrādi; |
| --- | --- |

C.

tā kā starp prioritārajiem mērķiem, ko ģenerālsekretārs ierosinājis 2020. gada budžetam, ir šādi: nodrošināt nepieciešamos resursus pirmajam pilnajam gadam pēc jauna Parlamenta un Komisijas ievēlēšanas un piešķirt resursus prioritāriem projektiem, kas saistīti ar iedzīvotāju iesaistīšanu, daudzgadu ēku projektiem, drošību un IT izstrādi;

| D. | tā kā ģenerālsekretārs Parlamenta 2020. gada provizoriskajā tāmes projektā ir ierosinājis budžetu 2 068 530 000 EUR apmērā un tas kopumā ir par 3,58 % lielāks nekā 2019. gada budžets un veido 18,38 % no DFS 2014.–2020. gadam V izdevumu kategorijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā ģenerālsekretārs Parlamenta 2020. gada provizoriskajā tāmes projektā ir ierosinājis budžetu 2 068 530 000 EUR apmērā un tas kopumā ir par 3,58 % lielāks nekā 2019. gada budžets un veido 18,38 % no DFS 2014.–2020. gadam V izdevumu kategorijas;

| E. | tā kā gandrīz divas trešdaļas no budžeta ir indeksam piesaistīti izdevumi, kuri galvenokārt ir saistīti ar pašreizējiem un pensionētajiem deputātiem (21 %) un darbiniekiem (35 %) paredzēto atalgojumu, pensijām, medicīniskajiem izdevumiem un piemaksām, kā arī ar ēkām (13 %), un kuri atbilstīgi Civildienesta noteikumiem un Deputātu nolikumam tiek pielāgoti konkrētā jomā veiktajai indeksācijai vai inflācijas likmei; |
| --- | --- |

E.

tā kā gandrīz divas trešdaļas no budžeta ir indeksam piesaistīti izdevumi, kuri galvenokārt ir saistīti ar pašreizējiem un pensionētajiem deputātiem (21 %) un darbiniekiem (35 %) paredzēto atalgojumu, pensijām, medicīniskajiem izdevumiem un piemaksām, kā arī ar ēkām (13 %), un kuri atbilstīgi Civildienesta noteikumiem un Deputātu nolikumam tiek pielāgoti konkrētā jomā veiktajai indeksācijai vai inflācijas likmei;

| F. | tā kā Parlaments jau 2015. gada 29. aprīļa rezolūcijā par Parlamenta 2016. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (11) uzsvēra, ka Parlamenta budžets būtu jānosaka uz reālistiska pamata un tam būtu jāatbilst budžeta disciplīnas un pareizas finanšu pārvaldības principiem; norāda, ka fiksētas summas maksājumi ir noderīgs un plaši atzīts veids, kā palielināt elastīgumu un pārredzamību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments jau 2015. gada 29. aprīļa rezolūcijā par Parlamenta 2016. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (11) uzsvēra, ka Parlamenta budžets būtu jānosaka uz reālistiska pamata un tam būtu jāatbilst budžeta disciplīnas un pareizas finanšu pārvaldības principiem; norāda, ka fiksētas summas maksājumi ir noderīgs un plaši atzīts veids, kā palielināt elastīgumu un pārredzamību;

| G. | tā kā Parlamenta budžetam būtu jāgarantē šīs iestādes pilnīga likumdošanas kompetence un jānodrošina tai iespēja pienācīgi darboties; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlamenta budžetam būtu jāgarantē šīs iestādes pilnīga likumdošanas kompetence un jānodrošina tai iespēja pienācīgi darboties;

| H. | tā kā Parlamenta kā vienas no budžeta lēmējiestādēm uzticamība zināmā mērā ir atkarīga no tā spējas pārvaldīt pašam savus izdevumus un spējas attīstīt demokrātiju Savienības līmenī; |
| --- | --- |

H.

tā kā Parlamenta kā vienas no budžeta lēmējiestādēm uzticamība zināmā mērā ir atkarīga no tā spējas pārvaldīt pašam savus izdevumus un spējas attīstīt demokrātiju Savienības līmenī;

| I. | tā kā 2020. gads būs pirmais pilnais gads pēc vēlēšanām un līdz ar to notiks atgriešanās ierastajā politiskās un atbalsta pamatdarbības ritmā; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2020. gads būs pirmais pilnais gads pēc vēlēšanām un līdz ar to notiks atgriešanās ierastajā politiskās un atbalsta pamatdarbības ritmā;

| J. | tā kā brīvprātīgais pensiju fonds tika izveidots 1990. gadā ar Prezidija Noteikumiem par papildu (brīvprātīgo) pensiju shēmu (12), |
| --- | --- |

J.

tā kā brīvprātīgais pensiju fonds tika izveidots 1990. gadā ar Prezidija Noteikumiem par papildu (brīvprātīgo) pensiju shēmu (12),

| K. | tā kā Revīzijas palāta 1999. gada 16. jūnijā sniedza atzinumu Nr. 5/99 par Eiropas Parlamenta deputātu pensiju fondu un pensiju shēmu, |
| --- | --- |

K.

tā kā Revīzijas palāta 1999. gada 16. jūnijā sniedza atzinumu Nr. 5/99 par Eiropas Parlamenta deputātu pensiju fondu un pensiju shēmu,

Vispārējs satvars

| 1. | uzsver, ka arī 2020. gadā Parlamenta budžeta daļas īpatsvars būtu jāsaglabā zem 20 % no V izdevumu kategorijas maksimālā apmēra; norāda, ka 2020. gada tāmes apmērs atbilst 18,22 %, kas ir mazāk nekā 2019. gadā (18,51 %), un tā īpatsvars V izdevumu kategorijā ir zemākais vairāk nekā 15 gadu laikā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Parlamenta budžeta lielāko daļu nosaka tiesību aktos vai līgumos paredzēti pienākumi un to indeksē katru gadu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa ģenerālsekretāram un Prezidijam ievērot principu un iesniegt Budžeta komitejai nākamo EP tāmi, kas būtu pietuvināta Eiropas Komisijas prognozētajam inflācijas līmenim vai pat atbilstu tam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atbalsta samierināšanas procedūrā starp Prezidiju un Budžeta komiteju 2019. gada 19. martā panākto vienošanos palielinājumu salīdzinājumā ar 2019. gada budžetu noteikt 2,68 % apmērā, saskaņā ar ko 2020. gada tāmes kopējais apmērs būtu 2 050 430 000 EUR, samazināt Prezidija 2019. gada 11. martā apstiprinātā provizoriskā tāmes projekta izdevumu apmēru par 18,1 miljonu EUR un attiecīgi samazināt šādās budžeta pozīcijās ierosinātās apropriācijas:1004 – Parastie ceļa izdevumi; 1 2 0 0 — Atalgojums un piemaksas; 1402 – Pārējie darbinieki: Ģenerālsekretariāta šoferi; 2007 – Ēku celtniecība un telpu iekārtošana; 2022 – Ēku uzturēšana, apsaimniekošana, ekspluatācija un uzkopšana; 2024 – Enerģijas patēriņš; 2101 – Datu elektroniska apstrāde un telesakari: ar infrastruktūru saistītās regulārās darbības; 212 – Mēbeles; 214 – Tehniskās iekārtas un aprīkojums; 300 – Izdevumi par personāla komandējumiem un dienesta braucieniem starp trim darba vietām; 302 – Pieņemšanu un reprezentācijas izdevumi; 3040 – Dažādi izdevumi par iekšējām sanāksmēm; 3042 – Sanāksmes, kongresi, konferences un delegācijas; 422 – Izdevumi saistībā ar parlamentāro palīdzību; nolemj nodrošināt 1650. posteni “Medicīnas dienests” ar apropriācijām 140 000 EUR apmērā, 320. posteni “Specializēto zināšanu ieguve” ar apropriācijām 160 000 EUR apmērā un 3211. posteni “Zinātnei veltīto plašsaziņas līdzekļu centrs” ar apropriācijām 400 000 EUR apmērā; atzinīgi vērtē to, ka 2019. gada 25. martā Prezidijs šīs izmaiņas ir pieņēmis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ierosina Parlamenta dienestiem ieviest izmaiņas gan 1650. posteņa “Medicīnas dienests” piezīmēs, jo papildu apropriācijas 140 000 EUR apmērā ir paredzētas tam, lai segtu izdevumus, kas saistīti ar mediatoru un psihologu psiholoģiskas aizskaršanas un seksuālas uzmākšanās novēršanai un apkarošanai, gan 320. posteņa “Specializēto zināšanu ieguve” piezīmēs, jo papildu apropriācijas 160 000 EUR apmērā ir paredzētas tam, lai segtu izdevumus, kas saistīti ar specializētajām zināšanām un speciālistiem psiholoģiskas aizskaršanas un seksuālas uzmākšanās novēršanas, izmeklēšanas un apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka situācijai saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības par pamatu tiek ņemta sakārtota izstāšanās ar vienošanos, kas balstās uz Brexit izstāšanās līguma apstiprināšanu un Eiropadomes 2018. gada 25. novembra politiskās deklarācijas apstiprināšanu, saskaņā ar kuru Apvienotā Karaliste veiks maksājumus Savienības budžetā līdz 2020. gadam; norāda, ka lielākā daļa ietaupījumu, kas izriet no izstāšanās, jau ir iekļauti 2019. gada budžetā un ka 2020. gadā tikai nedaudz samazināsies noteikti izdevumi, jo deputātu skaits samazināsies par 46 personām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda — gadījumā, ja Apvienotā Karaliste neizstājas no Savienības vai izstājas bez vienošanās, ierosinātās apropriācijas visas budžeta procedūras laikā var pielāgot Prezidijs, Budžeta komiteja vai plenārsēde; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka Parlamenta galvenie uzdevumi ir kopīgi ar Padomi pieņemt tiesību aktus un lemt par Savienības budžetu, pārstāvēt pilsoņus un pārbaudīt citu Savienības iestāžu darbu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver Parlamenta lomu Eiropas politiskās izpratnes veidošanā un Savienības vērtību veicināšanā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ir jāveic ietaupījumi salīdzinājumā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu, lai pietuvinātu šajā priekšlikumā iekļauto palielinājumu prognozētajam vispārējās inflācijas līmenim 2020. gadā, un ka tiek ļoti atbalstīti visi centieni, kas vērsti uz publisko līdzekļu efektīvāku un pārredzamāku izlietošanu; |
| --- | --- |

10.

Pārredzamība un precizitāte

| 11. | norāda uz Parlamenta un Padomes pieprasīto lielāko pārredzamību ģenerālsekretāra ziņojuma sagatavošanā, piemēram, papildu informācijas sniegšanu par vidēja termiņa un ilgtermiņa plānošanu, investīcijām, tiesību aktos noteiktajiem pienākumiem, administratīvajiem izdevumiem un metodiku; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa Parlamenta 2020. gada budžetā reālistiski un precīzi saskaņot vajadzības ar to izmaksām, lai izvairītos no pārmērīgi lielu izmaksu iekļaušanas budžetā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka maksimāli jārūpējas, lai nodrošinātu Parlamenta rīcībā esošo kopējo budžeta līdzekļu un cilvēkresursu visrentablāko izmantojumu, dodot iestādei un tās deputātiem iespēju veiksmīgi pildīt savus svarīgākos likumdošanas uzdevumus; atkārtoti norāda, ka tas nozīmē rūpīgu plānošanu un darba metožu strukturēšanu, kā arī — ja vien iespējams — funkciju un struktūru apvienošanu, lai novērstu lieku birokrātiju, funkciju pārklāšanos un darba un resursu dublēšanos; |
| --- | --- |

13.

Iedzīvotāju iesaistīšana

| 14. | atzinīgi vērtē, ka ir atklāti ekspozīciju centri Europa Experience, t. i., izstāžu telpas, kurās mazākam mērogam ir pielāgota Briseles Parlamentarium veiksmīgā koncepcija; konstatē, ka līdz 2020. gadam ir plānots izveidot piecus jaunus Europa Experience centrus Parlamenta vietējos birojos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka summa, kas budžetā paredzēta piecu jaunu Europa Experience centru iekārtošanai Parlamenta vietējos birojos, attiecas uz DG COMM pārvaldīto izstāžu infrastruktūru, nevis izstāžu izvietošanas vietām; prasa sniegt sīkāku informāciju par visu paredzamo izmaksu apmēru pirms budžeta lasījuma Parlamentā 2019. gada rudenī; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka ir izveidota virkne mobilu iekārtu, kas ceļos pa dalībvalstīm, lai tuvinātu Savienību tās iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prasa, lai ģenerālsekretārs iesniegtu detalizētu, uz faktiem balstītu un padziļinātu ziņojumu par 51 vietas pievienoto vērtību DG COMM; prasa ar šādu ziņojumu publiski iepazīstināt Budžeta komitejā līdz 2019. gada jūlija beigām; |
| --- | --- |

17.

Ēku un transporta politika

| 18. | atkārtoti prasa, lai lēmumu pieņemšanas process ēku politikas jomā būtu pārredzams un tā pamatā būtu agri saņemta informācija, pienācīgi ņemot vērā Finanšu regulas 266. pantu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nepiekrīt pašreizējai praksei gada beigās veikt apkopojošu pārvietojumu, lai dotu ieguldījumu pašreizējo ēku projektu īstenošanā; uzsver, ka šāda apkopojošā pārvietojuma veikšana sistemātiski notiek vienās un tajās pašās nodaļās un sadaļās un bieži vien arī tieši tajās pašās budžeta pozīcijās, un vēlas uzzināt, vai tajās ar nolūku tiek ieplānotas pārāk lielas summas, lai radītu līdzekļus Parlamenta ēku politikas finansēšanai; uzskata, ka ēku politika būtu jāfinansē pārredzamā veidā no tai paredzētajām budžeta pozīcijām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | iesaka, plānojot visu ēku gada budžetu, saskaņā ar regulāru un uz prognozēm balstītu ēku politiku paredzēt finansējumu uzturēšanas un atjaunošanas izmaksām 3 % apmērā no kopējām jaunām būvniecības izmaksām; uzsver, ka ir vajadzīga ēku stratēģija, kas nodrošina izmaksu lietderību, un uzsver iespējamos ieguvumus, ko sniedz ēku atrašanās netālu citai no citas — piemēram, sinerģiju, kas rodas, kopīgi izmantojot atbalsta biroja funkcijas, biroju telpas un sanāksmju telpu piešķīrumus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konstatē, ka 2020. gadā ir paredzēts pieņemt un sākt apdzīvot visu Konrad Adenauer jaunās ēkas austrumu spārnu, un norāda, ka uzreiz pēc tam tiks uzsākts darbs pie jaunā rietumu spārna; norāda, ka ir jāparedz izdevumi projekta pārvaldībai būvniecības noslēguma posmos, piemēram, ievērojamiem pārcelšanās pasākumiem, pirmajiem iekārtošanas darbiem un būvlaukuma drošības uzraudzībai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ņem vērā, ka visu pašreizējo Luksemburgas ēku īre un uzturēšana joprojām ir iekļauta visam gadam paredzētajā budžetā, jo pārcelšanos no esošajām ēkām var veikt tikai pakāpeniski; aicina ģenerālsekretāru sniegt sīkāku informāciju par pakāpenisko pārcelšanos un paskaidrot, kāpēc ietaupījumi nav iespējami jau 2020. gadā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina sniegt papildu informāciju par sagatavošanas tehniskajiem darbiem, tostarp par funkciju pārcelšanu, piemēram, tādu funkciju, kuras atrodas PHS ēkā, pārcelšanu uz citām ēkām; prasa saistībā ar šo jautājumu iesniegt Budžeta komitejai detalizētas aplēses un izmaksu sadalījumu pirms budžeta lasījuma Parlamentā 2019. gada rudenī; |
| --- | --- |

23.

| 24. | apšauba ļoti augstās izmaksas saistībā ar atsevišķiem ierosinājumiem, konkrēti, apmeklētāju semināru telpu ierīkošanu Atrium ēkā (8,720 miljoni EUR), daudzfunkcionālu telpu Esplanādē (2,610 miljoni EUR) un pašapkalpošanās ēdnīcas izveidi SDM ēkā Strasbūrā (1,9 miljoni EUR); aicina ģenerālsekretāru iesniegt Budžeta komitejai visu ar šiem lēmumiem saistīto informāciju pirms budžeta lasījuma Parlamentā 2019. gada rudenī; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka būtu jāpanāk vēl lielāki ietaupījumi deputātu un viņu palīgu biroju mēbeļu izdevumos, ņemot vērā, ka šie biroji tiks pilnībā atjaunoti 2019. gada pilnvaru termiņa sākumā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž bažas par Parlamenta nodomiem paplašināt savu darbību un diplomātisko klātbūtni Indonēzijā (Džakartā), Etiopijā (Adisabebā) un Amerikas Savienotajās Valstīs (Ņujorkā); pauž nožēlu par to, ka, lai gan nav veikta visaptveroša izmaksu un ieguvumu analīze un nav sīkāk izstrādāti argumenti par labu šīm konkrētajām atrašanās vietām, Prezidijs ir piekritis šim priekšlikumam, kā arī pašreizējā Parlamenta biroja Vašingtonā vadītāja iecelšanai par jauno biroja vadītāju Džakartā; tādēļ mudina ģenerālsekretāru noteikt skartās budžeta pozīcijas un izskaidrot šo nepārredzamo situāciju, sniedzot skaidrojumu par lēmumu pieņemšanas procesu attiecībā uz šīm dažādajām atrašanās vietām un par jaunā biroja vadītāja iecelšanu Džakartā; uzskata, ka šis lēmums uz laiku ir jāaptur; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka ietaupījumus Parlamenta budžetā varētu nodrošināt ar vienu atrašanās vietu; atgādina ERP 2014. gada analīzi, kurā Parlamenta ģeogrāfiskās izkliedētības izmaksas tika lēstas 114 miljonu EUR apmērā gadā; turklāt atgādina, ka Parlamenta ģeogrāfiskās izkliedētības dēļ rodas 78 % no visiem Parlamenta štata darbinieku komandējumiem un ietekme uz vidi ir 11 000–19 000 tonnas CO2 emisiju; tādēļ prasa izstrādāt rīcības plānu virzībai uz vienu atrašanās vietu; |
| --- | --- |

27.

Drošība

| 28. | norāda, ka arī 2020. gada budžetā būs iekļauti to apjomīgo investīciju galīgie maksājumi, kuras tika aizsāktas jau 2016. gadā, lai būtiski uzlabotu Parlamenta drošību; norāda, ka šie projekti attiecās uz dažādām jomām, galvenokārt saistībā ar ēkām, aprīkojumu un darbiniekiem, kā arī uzlabojumiem kiberdrošības un komunikācijas drošības jomā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka iPACS projekts nodrošinās Parlamentam modernu un integrētu drošības tehnoloģiju, lai likvidētu atlikušos ēku drošības trūkumus, un 2020. gads būs piektais un pēdējais tā īstenošanas gads; aicina ģenerālsekretāru detalizēti apkopot visus ar ēku drošību saistītos izdevumus, kuri ir radušies kopš 2016. gada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka IT rīki ir deputātu un darbinieku darba veikšanai nozīmīgi instrumenti, tomēr tos var apdraudēt kiberuzbrukumi; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka pēdējo divu gadu laikā ir pilnveidota speciālistu komanda, kas nodarbojas ar kiberdrošības pasākumiem, un jo īpaši to, ka pēc optimālā darbības tempa sasniegšanas un turpinot īstenot kiberdrošības rīcības plānu, attiecīgais budžets tiks palielināts tikai inflācijas segšanai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē centienus uzlabot deputātiem sniegtos pakalpojumus, pastāvīgi ieguldot IT lietojumprogrammu izstrādē un turpinot e-Parlamenta programmu, pētījumu par mašīnmācīšanos ar tulkošanas atmiņām un tās izstrādes programmu un daudzgadu projektu konferenču telpu tehniskajai pārvaldībai; aicina sniegt vairāk informācijas par kopējo summu, kas šīm programmām ir iztērēta pēdējo gadu laikā; norāda uz šo projektu ilgtermiņa pakāpenisku īstenošanu, lai sadalītu izmaksas pa dažādiem finanšu gadiem; |
| --- | --- |

31.

Ar deputātiem un reģistrētiem deputātu palīgiem saistīti jautājumi

| 32. | aicina Prezidiju izstrādāt tehnisku risinājumu, lai deputāti varētu īstenot savas tiesības balsot grūtniecības un dzemdību, paternitātes vai slimības atvaļinājuma laikā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka ir jāievēro reģistrēto deputātu palīgu sociālās un pensiju tiesības; šajā sakarībā atkārto savu aicinājumu rast praktiski īstenojamu risinājumu saistībā ar tiem reģistrētajiem deputātu palīgiem, kuri, lai gan šī sasaukuma beigās būs bez pārtraukuma nostrādājuši divus sasaukumus, sasniedzot pensijas vecumu, nebūs tiesīgi izmantot Eiropas pensijas tiesību shēmu, jo viņi nebūs nostrādājuši pilnus Civildienesta noteikumos paredzētos desmit gadus tāpēc, ka 2014. gada vēlēšanas notika agrāk, un tāpēc, ka, ņemot vērā lielo darba slodzi laikā pēc 2009. gada vēlēšanām, aizkavējās reģistrēto deputātu palīgu jauno līgumu apstiprināšana; tādēļ aicina ģenerālsekretāru iesniegt jaunus praktiskus un ticamus priekšlikumus šīs problēmas galīgai atrisināšanai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka tika pārskatītas ar darba braucieniem starp Parlamenta trijām darba vietām saistītās reģistrēto deputātu palīgu piemaksu likmes; tomēr atgādina, ka Parlaments vairākkārt ir prasījis Prezidijam veikt pasākumus, lai, sākot ar nākamo sasaukumu, tiktu pilnībā saskaņotas piemaksu likmes, kas saistībā ar darba braucieniem starp Parlamenta trijām darba vietām tiek piemērotas ierēdņiem, pārējiem darbiniekiem un reģistrētiem deputātu palīgiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzinīgi vērtē Prezidija 2018. gada 10. decembrī pieņemto lēmumu par deputātu praktikantiem, kurš stāsies spēkā 2019. gada 2. jūlijā; uzsver, ka, nosakot saistošu minimālo atalgojumu praktikantiem, ir jānodrošina viņiem pienācīgi ienākumi, tāpat kā tas ir ES iestāžu administrācijā nodarbinātu praktikantu gadījumā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sagaida, ka Parlamenta rakstiskās tulkošanas dienesti pildīs savu pamatfunkciju — atbalstīt Savienības likumdošanas procesu un deputātus viņu pienākumu pildīšanā, nodrošinot kvalitatīvus dokumentu tulkojumus saskaņā ar ilgtspējīgu nākotnes stratēģiju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkārtoti pauž bažas par papildu izdevumiem, kas saistīti ar mutisko balsojumu skaidrojumu mutisku tulkošanu plenārsēžu laikā; mudina ģenerālsekretāru iesniegt detalizētu izmaksu sadalījumu saistībā ar mutiskajiem balsojumu skaidrojumiem; atgādina, ka deputātiem savas balsošanas nostājas skaidrošanai vai to jautājumu aktualizēšanai, kuri ir svarīgi viņu vēlētājiem, ir pieejamas alternatīvas, piemēram, rakstiski balsojumu skaidrojumi un dažādas publiskas komunikācijas iespējas; šajā sakarībā uzskata, ka būtisku ietaupījumu panākšanas nolūkā mutiskos balsojumu skaidrojumus varētu likvidēt; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina, ka Deputātu nolikuma 27. panta 1. un 2. punktā ir paredzēts, ka “Eiropas Parlamenta izveidotais brīvprātīgais pensiju fonds pēc šā nolikuma stāšanās spēkā tiek saglabāts deputātiem vai bijušajiem deputātiem, kuri jau ir ieguvuši tiesības uz maksājumiem no šā fonda vai kuri šīs tiesības iegūs nākotnē” un ka “[i]egūtās tiesības un nākotnē paredzamās tiesības saglabājas pilnā apjomā”; aicina ģenerālsekretāru un Prezidiju pilnībā ievērot Deputātu nolikumu un kopā ar pensiju fondu steidzami izstrādāt skaidru plānu, kā Parlamentam uzņemties un pārņemt pienākumus un saistības attiecībā uz tā deputātu brīvprātīgo pensiju shēmu; atkārtoti prasa Eiropas Revīzijas palātai veikt brīvprātīgā deputātu pensiju fonda pārbaudi un aicina noskaidrot veidus, kā nodrošināt ilgtspējīgu finansējumu brīvprātīgajam pensiju fondam saskaņā ar Deputātu nolikuma noteikumiem un vienlaikus nodrošinot pilnīgu pārredzamību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkārtoti aicina nodrošināt pārredzamību saistībā ar deputātiem paredzēto piemaksu par vispārējiem izdevumiem; pauž nožēlu par to, ka Prezidijs nav ieviesis lielāku pārredzamību un pārskatatbildību šajā jautājumā; prasa, lai deputāti būtu pilnībā atbildīgi par saviem no šīs piemaksas segtajiem izdevumiem; |
| --- | --- |

39.

Ar darbiniekiem saistīti jautājumi

| 40. | uzskata, ka laikā, kad Savienības iestādēm pieejamie finanšu un personāla resursi, visticamāk, kļūs aizvien ierobežotāki, ir svarīgi noteikt jomas, tostarp — bet ne tikai — tādas kā IT pakalpojumi un drošība, mutiskās tulkošanas un rakstiskās tulkošanas pakalpojumi vai šoferu dienests, kurās būtu iespējams palielināt sinerģiju administratīvā atbalsta funkcijās, izmantojot Parlamenta un pārējo Savienības iestāžu pieredzi un pilnībā ņemot vērā pārvaldības grūtības un apjoma atšķirības, lai izstrādātu taisnīgus sadarbības nolīgumus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prasa ieviest prasību, ka vismaz deputāta pilnvaru termiņa beigās ārējam grāmatvedim ir jāpārbauda deputāta pārskati par piemaksu par vispārējiem izdevumiem; turklāt prasa publiskot izdevumus, saiti uz šiem datiem ievietojot deputātu personīgajās lapās Eiropas Parlamenta tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē pašreizējos sadarbības nolīgumus starp Parlamentu, Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, lai noteiktu citas jomas, kurās varētu apvienot administratīvā atbalsta funkcijas; aicina ģenerālsekretāru izvērtēt pašreizējo sadarbību starp Savienības iestādēm, lai noteiktu turpmākas iespējamās sinerģijas un ietaupījumus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atbalsta principu, kas paredz piekļuves nodrošināšanu visiem iedzīvotājiem; ņemot vērā plenārsēdē apstiprinātos pieprasījumus nodrošināt tulkošanu starptautiskajā zīmju valodā visās plenārsēžu debatēs, aicina ģenerālsekretāru izvērtēt iespējas to īstenot; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina ieteikumus, kas sniegti Parlamenta 2017. gada 26. oktobra, 2018. gada 11. septembra un 2019. gada 15. janvāra rezolūcijās par cīņu pret seksuālu uzmākšanos un izmantošanu Savienībā un pasākumiem, ar kuriem paredzēts novērst un apkarot personas aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos; prasa sniegt atbalstu, lai segtu to ārējo speciālistu pakalpojumu izmaksas, kuri nepieciešami ārējās revīzijas paplašināšanai, attiecinot to arī uz Parlamenta personālam paredzēto padomdevēju komiteju uzmākšanās novēršanas jautājumos; aicina piešķirt apropriācijas, lai pilnībā īstenotu Eiropas Parlamenta reformu pasākumus, kuri minēti rezolūcijā par aizskarošas izturēšanās apkarošanu, tostarp biežu pret uzmākšanos vērstu obligātu apmācību rīkošanu visiem darbiniekiem, reģistrētiem deputātu palīgiem un EP deputātiem; turklāt uzskata, ka ir nepieciešamas apropriācijas, lai segtu tādu mediatoru un citu speciālistu izmaksas, kuri ir kompetenti novērst un pārvaldīt aizskarošas izturēšanās gadījumus Parlamentā kopā ar konfidenciālo konsultantu tīklu un pašreizējām struktūrām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ierosina plašāk izmantot videokonferences un citas tehnoloģijas, lai aizsargātu vidi un taupītu resursus, jo īpaši samazinot darbinieku darba braucienus starp trim darba vietām; |
| --- | --- |

45.

Citi jautājumi

| 46. | uzskata, ka ir jāpārskata Parlamenta tāmes pieņemšanas procedūra, ņemot vērā Parlamenta iekšējās budžeta procedūras darba grupas izstrādāto dokumentu par nepabeigtajiem darbiem, ievērojot politisko grupu vēlmi vienkāršot pašreizējo procedūru, padarīt to efektīvāku, samazinot deputātu un darbinieku darba slodzi, kā arī palielināt tās pārredzamību un precizēt pienākumus iesaistīto dalībnieku starpā; atgādina, ka saskaņā ar pašreizējo procedūru Budžeta komiteja veic vienus un tos pašus uzdevumus divas reizes, proti, pavasarī (samierināšanas procedūra ar Prezidiju Parlamenta tāmes pieņemšanas nolūkā) un rudenī (budžeta grozījumu iesniegšana), kā rezultātā notiek vairāk sanāksmju, tiek sagatavots lielāks skaits dokumentu un rodas ar to saistītie izdevumi (rakstiskā tulkošana, mutiskā tulkošana u. c.); |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina saglabāt atbilstošu finansējumu Eiropas zinātnei veltīto plašsaziņas līdzekļu centram sadarbībai ar televīzijas raidstacijām, sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem un citiem partneriem, lai izvirzītu apmācību mērķus jaunajiem žurnālistiem, jo īpaši saistībā ar jauniem zinātnes un tehnoloģijas sasniegumiem un uz faktiem pamatotām un salīdzinoši izvērtētām ziņām; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina ģenerālsekretāru un Prezidiju visā Parlamenta administrācijā ieviest uz sniegumu balstītas budžeta izstrādes un vides ilgtspējības saglabāšanas kultūru un racionālas pārvaldības pieeju, lai uzlabotu iestādes iekšējā darba efektivitāti, kā arī samazinātu administratīvās formalitātes un birokrātiju; uzsver, ka racionāla pārvaldība nozīmē darba procedūras pastāvīgu uzlabošanu, pateicoties vienkāršošanai un administratīvā personāla pieredzei; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prasa nodrošināt pilnīgu pārredzamību attiecībā uz Eiropas politiskajām partijām un Eiropas fondiem piešķirtā finansējuma izmantošanu un pārvaldību; prasa rūpīgi izvērtēt un kontrolēt Eiropas politisko partiju un fondu budžeta izdevumus; vērš uzmanību uz interešu konfliktu, kas izriet no tā, ka privāti uzņēmumi sponsorē Eiropas politisko partiju darbības; tādēļ aicina aizliegt Eiropas politiskajām partijām un Eiropas fondiem paredzētus jebkāda veida ziedojumus un sponsorēšanu no privātiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | pieņem 2020. finanšu gada tāmi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un tāmi nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  OV L 287, 29.10.2013., 15. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0417.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0182.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0331.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0404.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0503.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0010.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0172.

(12)  Prezidija pieņemtie teksti, PE 113.116/BUR./rev. XXVI/01-04-2009.

---