# Den Europæiske Unions C 106/26.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 106 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang26. marts 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 106

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang26. marts 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Regionsudvalget |
| | Interactio – videomøde – RU's 142. plenarforsamling, 3.2.2021-5.2.2021 |
| 2021/C 106/01 | Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om vaccinationskampagnen mod covid-19-pandemien | 1 |
| | UDTALELSER |
| | Regionsudvalget |
| | Interactio – videomøde – RU's 142. plenarforsamling, 3.2.2021-5.2.2021 |
| 2021/C 106/02 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed | 3 |
| 2021/C 106/03 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om støtte til ungdomsbeskæftigelse: En bro til job for den næste generation — Styrkelse af ungdomsgarantien | 7 |
| 2021/C 106/04 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om grænseoverskridende offentlige tjenester i Europa | 12 |
| 2021/C 106/05 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om agroøkologi | 19 |
| 2021/C 106/06 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om en Union med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse | 25 |
| 2021/C 106/07 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om et nyt EFR for forskning og innovation | 31 |
| 2021/C 106/08 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om en n ny start for de kulturelle og kreative sektorer | 38 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

Interactio – videomøde – RU's 142. plenarforsamling, 3.2.2021-5.2.2021

2021/C 106/01

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om vaccinationskampagnen mod covid-19-pandemien

1

UDTALELSER

Regionsudvalget

Interactio – videomøde – RU's 142. plenarforsamling, 3.2.2021-5.2.2021

2021/C 106/02

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed

3

2021/C 106/03

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om støtte til ungdomsbeskæftigelse: En bro til job for den næste generation — Styrkelse af ungdomsgarantien

7

2021/C 106/04

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om grænseoverskridende offentlige tjenester i Europa

12

2021/C 106/05

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om agroøkologi

19

2021/C 106/06

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om en Union med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse

25

2021/C 106/07

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om et nyt EFR for forskning og innovation

31

2021/C 106/08

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om en n ny start for de kulturelle og kreative sektorer

38

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Regionsudvalget |
| | Interactio – videomøde – RU's 142. plenarforsamling, 3.2.2021-5.2.2021 |
| 2021/C 106/09 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om det 8. miljøhandlingsprogram | 44 |

III   Forberedende retsakter

Regionsudvalget

Interactio – videomøde – RU's 142. plenarforsamling, 3.2.2021-5.2.2021

2021/C 106/09

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om det 8. miljøhandlingsprogram

44

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

Interactio – videomøde – RU's 142. plenarforsamling, 3.2.2021-5.2.2021

| 26.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 106/1

---

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om vaccinationskampagnen mod covid-19-pandemien

(2021/C 106/01)

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

| 1. | støtter EU's vaccinestrategi som et udtryk for solidaritet, enhed og effektivitet og som en proces, der er baseret på principperne om lige adgang til vacciner for alle EU-borgere, prisoverkommelighed og sikkerhed. Udvalget tager afstand fra vaccine-»nationalisme«, som er i modstrid med disse principper; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over gennembruddet inden for videnskabelig forskning og innovation, der takket være globalt samarbejde har ført til sikre og effektive vacciner på rekordtid. Udvalget mener, at vaccination er en banebrydende faktor, der vil sætte os i stand til at komme ud af den værste del af pandemien og dens dramatiske virkninger på det sociale og økonomiske liv og den mentale sundhed i EU. Vaccine alene er imidlertid ikke nok, og antallet af infektioner er nødt til at falde hurtigt, inden der kommer nye varianter, som der endnu ikke er sikkerhed for, at de nuværende vacciner virker på; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kræver, at godkendelsesprocessen for covid-19-vacciner og forhandlingerne om at få adgang til dem skal være gennemsigtige, og udvalget håber, at aktuelle og fremtidige indkøb af vaccinedoser fortsat vil blive koordineret og formidlet på en hensigtsmæssig måde på EU-plan. Udvalget opfordrer medlemsstaterne til at undgå at håndtere vaccinerne på samme måde, som de håndterede begyndelsen af pandemien, hvor nogle lande udviste manglende solidaritet, hvilket førte til mangel på beskyttelsesudstyr, masker og respiratorer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | støtter EU's, Verdenssundhedsorganisationens og medlemsstaternes vaccinationskampagner og opfordrer til, at fremstillingen og leverancerne af vacciner intensiveres, at man øger vaccinationstempoet, og at der stilles mere information til rådighed, så EU-borgerne kan modtage tilbud om at blive vaccineret så hurtigt som muligt efter en enkel og strømlinet procedure og uafhængigt af, hvor de befinder sig rent geografisk; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstaterer, at covid-19-virussen desværre ikke er sådan at komme af med, og at det er vanskeligt at bringe pandemien under kontrol og løfte de restriktive foranstaltninger både globalt og i Europa. Udvalget er også bekymret i forhold til den nuværende vaccineproduktion og -udrulning i EU, da nogle vaccineproducenter har reduceret leverancerne betydeligt og dermed tvinger de nationale myndigheder til at revidere deres planer for distribution af vacciner, hvorfor det er afgørende, at EU-institutionerne træffer passende foranstaltninger til at sikre, at producenterne overholder deres kontrakter; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at mange lokale og regionale myndigheder har kompetencer på sundhedsområdet og er rede til at støtte udrulningen af vacciner — navnlig med hensyn til logistik — og deltage i kampagner og oplysningsaktiviteter for at øge borgernes tillid og accept og fremskynde vaccinationsprocessen. Udvalget opfordrer derfor medlemsstaterne til at inddrage de lokale og regionale myndigheder aktivt i deres kampagner og i en hurtig gennemførelse af deres vaccinationsstrategier; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er foruroliget over, at det hvis pandemien skal have en ende, er nødvendigt, at 70 % af befolkningen bliver vaccineret, mens mindre end halvdelen af den europæiske befolkning er villig til at lade sig vaccinere i 2021. Næsten en tredjedel af befolkningen i syv medlemsstater er imod at blive vaccineret i det hele taget, og næsten to tredjedele af europæerne mener, at vaccinerne er blevet produceret for hurtigt (1); |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at det er afgørende at forsikre offentligheden om, at den anvendte teknologi er sikker, og at den hurtige produktion skyldes de usædvanligt mange økonomiske og menneskelige ressourcer, der er blevet sat ind i udviklingen af vacciner. Udvalget er af den opfattelse, at lederne på det subnationale niveau har ideelle forudsætninger for at hjælpe med at formidle dette beroligende budskab; |
| --- | --- |

8.

| 9. | advarer mod konsekvenserne af falske nyheder og desinformation, som kan hæmme udsigten til hurtig massevaccination, og opfordrer til større bevidsthed om risikoen for vildledende påstande i forbindelse med vaccinationskampagner. Udvalget mener, at det ville bidrage væsentligt til at bekæmpe desinformation og usikkerhed omkring vaccination, hvis man sørgede for at inddrage de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | efterlyser en europæisk resultattavle, så man kan overvåge anvendelsen og distributionen af vacciner i de enkelte regioner og dermed forbedre gennemsigtigheden og koordineringen og bidrage til at identificere eventuelle svagheder. Udvalget mener, at offentligheden bør være fuldt informeret om godkendelser, tilgængelighed og udrulning af covid-19-vacciner; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tilbyder Det Europæiske Regionsudvalgs og dets medlemmers hjælp til Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at støtte vaccinationskampagner gennem udveksling af bedste praksis og formidling af information; |
| --- | --- |

11.

| 12. | støtter Rådet i dets planer om at oprette en standardiseret og interoperabel formular som bevis for vaccination til medicinske formål, eftersom dokumentation for at være blevet vaccineret er en medicinsk nødvendighed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at EU bør spille en førende rolle med hensyn til at lette adgangen til vacciner i hele verden; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til, at Den Europæiske Unions, medlemsstaternes samt regionernes og kommunernes reaktioner på covid-19-pandemiens udbrud evalueres grundigt, og at der på den baggrund drages konklusioner i medicinsk, økonomisk, samfundsmæssig, administrativ og kompetenceretlig henseende. |
| --- | --- |

14.

Bruxelles, den 5. februar 2021.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Kommissionens (GD COMM.A3) undersøgelse: »Public Opinion on COVID-19 Vaccination in the EU« (offentlig opinionsundersøgelse om vaccination mod covid-19 i EU), december 2020.

1

---

UDTALELSER

Regionsudvalget

Interactio – videomøde – RU's 142. plenarforsamling, 3.2.2021-5.2.2021

| 26.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 106/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 106/3

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed

(2021/C 106/02)

| Ordfører: | Csaba BORBOLY (RO/EPP), formand for distriktsrådet i Harghita |
| --- | --- |
| Basisdokumenter: | Meddelelse om den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed
  COM(2020) 274 final
  Forslag til Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed
  COM(2020) 275 final |

Ordfører:

Csaba BORBOLY (RO/EPP), formand for distriktsrådet i Harghita

Basisdokumenter:

Meddelelse om den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed

COM(2020) 274 final

Forslag til Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed

COM(2020) 275 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Hovedbudskaber

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at der bør være en anerkendelse af og respekt for den afgørende rolle, som lokale og regionale myndigheder og medlemsstaterne spiller i EU's vigtigste politikker samt på området for færdigheder, som indehavere af den relevante infrastruktur, som modtagere af EU-midler og af national og regional støtte, samt de vigtigste forbindelsesled til de lokale og regionale samfund. Udvalget beklager endvidere, at denne rolle ikke anerkendes i Kommissionens aktuelle meddelelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger behovet for at informere arbejdstagerne i de energiintensive sektorer om de udfordringer og muligheder, der følger af den digitale og grønne omstilling og støtte dem på en relevant måde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig med interesse lanceringen af den europæiske pagt, der fremmer en fælles indsats for at maksimere virkningen af investeringerne i opkvalificering af eksisterende færdigheder (opkvalificering af arbejdsstyrken) og uddannelse i nye færdigheder (omskoling). De lokale og regionale myndigheder bør inddrages heri med henblik på at samarbejde og give klart tilsagn om uddannelse af alle personer i den erhvervsaktive alder i hele EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | foreslår, at regionale territoriale strategier og aftaler relateret til den grønne pagt henviser til den politik for færdigheder og de investeringer, som regionen har brug for. Der er også behov for en bedre forståelse af de regionale færdighedsrelaterede behov og muligheder, som skal analyseres for hver enkelt relevant sektor med særlig fokus på lavemissionsteknologier og bæredygtighed, men navnlig hvad angår bilindustrien, bygge- og anlægsvirksomhed, bygningstjenester, design og kreative industrier, lægemidler, IKT og fødevaresektoren; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder i de fleste medlemsstater spiller en vigtig rolle i finansieringen af uddannelse og udviklingen af færdighedsrelaterede politikker. Kommissionen bør tage skridt til at skabe direkte forbindelser til lokale og regionale myndigheder, der er interesserede i fremskyndet tildeling af EU-midler i form af pilotprojekter, formulering af lokale og regionale strategier og handlingsplaner samt øget finansiering til nye initiativer, således at der kan gennemføres foranstaltninger, også selv om der ikke indgås partnerskabsaftaler på mellemlang sigt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at de fleste uddannelsessystemer under den nuværende pandemi har reageret hurtigt og fleksibelt på nye udfordringer, og at nogle medlemsstater hurtigt har fremskyndet digitaliseringen af uddannelser. Selv om der findes reelle succeshistorier i regionerne, foreslår RU, at der fokuseres på at






  a) | sikre lige adgang til de nye former for uddannelse for alle med særlig fokus på de mest sårbare drenge, piger og unge |
| --- | --- | --- |

6.

a)

sikre lige adgang til de nye former for uddannelse for alle med særlig fokus på de mest sårbare drenge, piger og unge

| b) | fjerne hindringer vedrørende sprog, herunder for etniske mindretals og døves sprogrettigheder og rettighederne for hørehæmmede personer, der benytter tegnsprog |
| --- | --- |

b)

fjerne hindringer vedrørende sprog, herunder for etniske mindretals og døves sprogrettigheder og rettighederne for hørehæmmede personer, der benytter tegnsprog

| c) | sikre, at de nye initiativer og uddannelsesformer får en positiv indvirkning på adgangen til uddannelse for alle, og mindske den digitale kløft og manglende tilgængelighed, så det sikres, at hele befolkningen får fuld adgang til samarbejdsværktøjer, uanset hvor de bor |
| --- | --- |

c)

sikre, at de nye initiativer og uddannelsesformer får en positiv indvirkning på adgangen til uddannelse for alle, og mindske den digitale kløft og manglende tilgængelighed, så det sikres, at hele befolkningen får fuld adgang til samarbejdsværktøjer, uanset hvor de bor

| d) | fremme den digitale konnektivitet, navnlig i tyndt befolkede områder, samt teknologi, uddannelsesmateriale og -værktøjer, der letter adgangen til digital uddannelse; |
| --- | --- |

d)

fremme den digitale konnektivitet, navnlig i tyndt befolkede områder, samt teknologi, uddannelsesmateriale og -værktøjer, der letter adgangen til digital uddannelse;

| 7. | minder om, at Kommissionens retningslinjer af 17. september i år om gennemførelse af de nationale genopretnings- og resiliensplaner inden for rammerne af Next Generation EU har som flagskibsinitiativ »omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken« samt tilpasning af uddannelsessystemerne med henblik på digitale færdigheder og erhvervsuddannelse i alle aldre, hvilket indebærer et nyt finansielt perspektiv for medlemsstaterne og dermed for de regionale og lokale myndigheder. |
| --- | --- |

7.

Politiske anbefalinger

| 8. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker, at de lokale og regionale myndigheder står over for nye udfordringer, især som følge af covid-19-pandemien. Hver dag opstår der imidlertid også mange nye initiativer som reaktion på disse udfordringer. Digitaliseringen af undervisningen og lokale virksomheder er de mest iøjnefaldende eksempler. Kommissionen bør undersøge, om den kan oprette en europæisk platform med eksempler på bedste praksis, som kunne være tilgængelig for lokale og regionale myndigheder og støtte udviklingen af strategier og handlingsplaner for tilpasning og modstandsdygtighed til inspiration for nye lokale og regionale initiativer. Ethvert initiativ af en sådan art vil blive hilst velkommen og støttet af Regionsudvalget og dets medlemmer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at der i de erhvervsfaglige og teknologiske uddannelser er brug for praktisk læring, og at disse uddannelser for det meste i langt højere grad er knyttet til fysiske steder og uddannelsesfaciliteter end de digitale, sproglige og andre bløde færdigheder. Vi bør allerede nu kortlægge bedste praksis i forskellige regioner, der kan inspirere til nye initiativer i andre regioner; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anmoder Kommissionen om at revidere den tilgang, der er beskrevet i meddelelsen, og tage hensyn til den vigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller med hensyn til at støtte og udvikle færdighedsrelateret infrastruktur i de fleste medlemsstater, fordi de lokale og regionale myndigheder har hovedansvaret for uddannelsespolitik og spiller en vigtig rolle for ungdoms- og beskæftigelsespolitik; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at kriseperioder som covid-19-pandemien griber forstyrrende ind i uddannelsessystemerne og ofte efterfølges af en periode med høj arbejdsløshed og økonomisk usikkerhed. Ud over ændringerne på arbejdsmarkedet som følge af den grønne og digitale omstilling haster det også med støtte til lavtuddannede voksne, så de kan komme ud eller forblive på arbejdsmarkedet (1). I den forbindelse er der i høj grad behov for de foreslåede initiativer vedrørende færdigheder og erhvervsrettet uddannelse med henblik på at garantere gennemførelsen af det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder om ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ser frem til, at EU-undervisningsministrene snart tilslutter sig »Osnabrückerklæringen«, hvis sigte er at modernisere de europæiske erhvervsuddannelser og uddybe det grænseoverskridende samarbejde i det europæiske uddannelsesområde (2) samt styrke den frivillige karakter af anbefalingen. Udvalget understreger i den forbindelse, at de lokale og regionale myndigheder skal inddrages fuldt ud i udformningen og gennemførelsen af de nationale strategier for voksenuddannelse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger på baggrund af covid-19-krisen behovet for bedre digitale uddannelsesløsninger og fjernundervisning, herunder på erhvervsuddannelserne, og for eventuelt at forbedre sporingen af de færdiguddannede fra erhvervsuddannelserne, uden at skabe unødvendige administrative byrder. Udvalget peger også på behovet for at øge erhvervsuddannelsernes tiltrækningskraft og sikre sammenhæng og synergieffekter mellem erhvervsuddannelsessektoren og det almene uddannelsessystem. Derudover opfordrer RU til en gennemgang af den europæiske ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet for at sikre diversificerede og skræddersyede lærlingeuddannelser af høj kvalitet. Det understreger endvidere vigtigheden af, at der for alle arbejdstagere er lige adgang og ret til uddannelse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker, at situationen er meget forskellig i de enkelte EU-lande, hvilket er en af de største udfordringer i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af nye standarder og praksisser for uddannelse. Disse regionale forskelle opstår som følge af kvalifikationskløften og misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer i EU og vil sandsynligvis blive større, hvis de lokale og regionale politikker ikke er veltilrettelagte og ikke finansieres i overensstemmelse hermed. Regionsudvalget gentager derfor sit krav om et mere regionalt fokus i forbindelse med evalueringen af fremskridtene med gennemførelsen af den nye dagsorden for færdigheder og politikken for erhvervsrettet uddannelse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at politiske indgreb skal være i overensstemmelse med den regionale kontekst. En »one size fits all«-tilgang virker ikke. I politik på lokalt og regionalt plan må løsningerne tilpasses i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påpeger, at spørgsmålet om adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet for personer, der oplever eksklusion eller er socialt udsatte, bør tages op for at sikre, at der ikke er nogen hindringer for lige adgang i nogen af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | går ind for at fremskynde gennemførelsen af et europæisk uddannelsesområde for at garantere uddannelse af høj kvalitet for alle. EU bør med udgangspunkt i borgernes behov fremme, støtte og supplere samarbejdet og erfaringsudvekslingen mellem uddannelsessystemerne og de forskellige læseplaner inden for rammerne af kompetencefordelingen og under overholdelse af nærhedsprincippet og harmoniseringsforbuddet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at der er risiko for, at den grønne omstilling og pandemien får en mere negativ indvirkning på mindretal, kvinder, drenge, piger, teenagere, unge og personer fra dårligt stillede befolkningsgrupper, navnlig fjerntliggende eller tyndt befolkede regioner eller bjergområder, hvor befolkningen møder store forhindringer og vanskeligheder med at få adgang til uddannelse. Disse spørgsmål bør behandles på en måde, der er evidensbaseret og tager hensyn til disse gruppers specifikke behov i alle regioner. Udvalget foreslår derfor at inkludere personer med handicap som en af de grupper, der rammes særligt hårdt af omtalte problemer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | påpeger, at nye STEM-færdigheder (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik) er yderst vigtige og derfor bør være tilgængelige i alle regioner på alle uddannelsesniveauer med en vis kønsfordeling, da det — når det gælder om at styrke den dobbelte omstilling — er afgørende at gøre studerende på ISCED niveau 2 og 3 opmærksom på den betydning, som disse fag vil få på fremtidens arbejdsmarked, når de vælger deres karriereforløb. Målet er at styre deres fremtidige uddannelse mod disse sektorer under hensyntagen til sprogrettigheder og alle generationers og gruppers adgang til disse nye færdigheder; |
| --- | --- |

19.

| 20. | påpeger, at offentlige universiteter bør prioriteres med henblik på at fremme lokale og regionale initiativer, samt at der bør findes offentlige og private investeringer, der sigter mod nye færdighedsrelaterede muligheder, mens lokal og regional forskning på området bør fokusere på udbredelsen af nye færdigheder i alle europæiske regioner; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at europæisk samarbejde om færdigheder og erhvervsrettet uddannelse bør have et lokalt og regionalt fokus, der henvender sig til de lokale og regionale myndigheder med det formål at stabilisere adgangen til skoler og uddannelsesudbydere. Sådanne platforme bør ikke udelukkende fokusere på medlemsstaterne og dem, der allerede er involveret; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at det er meget positivt, at aktion 7 i dagsordenen for færdigheder omfatter fremme af de forretningsmuligheder, som den sociale økonomi tilbyder, såsom støtte til lokalsamfund, indgåelse af lokale miljøaftaler og aktivering af sårbare grupper. Udvalget anbefaler derfor, at de lokale og regionale myndigheder i højere grad inddrages i udarbejdelsen af den handlingsplan for den sociale økonomi, som Kommissionen har bebudet for 2021; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er af den opfattelse, at uddannelsesordningen Erasmus+ har stor betydning for erhvervelsen af interkulturelle færdigheder og flersprogethed. På grund af pandemien er der risiko for, at mange studerende, elever og lærlinge ikke kan udnytte disse muligheder. Det er derfor nødvendigt at finde hurtige løsninger, der er tilpasset de nye omstændigheder, således at målene for Erasmus+ fortsat kan opfyldes, samtidig med at man af hensyn til den sociale inklusion støtter de studerende, elever og lærlinge, der indtil nu ikke har kunnet udnytte mulighederne under Erasmus+ i samme omfang; |
| --- | --- |

23.

| 24. | holder fast ved, at pandemien, den grønne pagt og digitaliseringen er de vigtigste drivkræfter for forandring i den europæiske økonomi. Ændringer hilses velkommen, når de skaber målrettede resultater for miljøet og den fremtidige europæiske økonomiske udvikling. Arbejdstagerne skal have adgang til nye færdigheder i den nye æra med grøn og digital vækst for at opbygge modstandsdygtighed i overensstemmelse med de nye sektorer og vækstsektorer, således at et eventuelt misforhold mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer kan imødegås. Arbejdstagerne skal støttes gennem målrettet, skræddersyet vejledning på arbejdspladsen, og personer, der søger nye jobmuligheder, er mest opsatte på at tilegne sig nye færdigheder. Samtidig bør virksomhederne støttes i deres indsats for at rådgive de ansatte om mulighederne for at erhverve nye kvalifikationer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at der er behov for en kritisk masse med hensyn til finansiering og støtte til genopretning, opbygning af modstandsdygtighed og nye færdigheder i forbindelse med uddannelse og erhvervsuddannelse i alle regioner, herunder uddannelse af lærere og undervisere, på alle områder og på alle uddannelsesniveauer. På den baggrund insisterer udvalget på, at budgetterne til de EU-programmer, der investerer direkte i uddannelse og færdigheder, især Erasmus+ og ESF+, ikke beskæres; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fremhæver, at lærere, undervisere, studerende og elever som følge af den hastige digitalisering på uddannelsesområdet har behov for nye IKT-baserede praktiske færdigheder, men samtidig adfærdsbaserede færdigheder i forhold til informations- og mediekompetencer og digitale kvalifikationer (3). Regioner og byer er med udgangspunkt i lokale og regionale politikker nødt til at udvikle dokumentation til påvisning af, om lærere og undervisere har de nødvendige kvalifikationer og har tilpasset sig den nye situation. Hvis der er flaskehalse og manglende overensstemmelse, kræver disse skræddersyede, koordinerede løsninger i læseplanerne for læreruddannelsen og løbende opgradering af lærernes færdigheder; |
| --- | --- |

26.

| 27. | støtter tanken om, at det i det fremtidige Horisont Europa er nødvendigt, at vi ser resultaterne af evidensbaseret, anvendt forskning om kortlægning af nye færdigheder og undervisningsmetoder i digitaliseret form, om at tilbyde de grundlæggende færdigheder til alle, herunder sproglige mindretal, etniske grupper og marginaliserede grupper, samt forvaltning på flere niveauer af kvalifikationsrelaterede politikområder med aktiv deltagelse af de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tror på, at lokale og regionale partnerskaber, sammensat af lokale og regionale myndigheder, ekspertgrupper, repræsentanter for arbejdsgivere og uddannelsesudbydere, kan føre til en bedre forståelse af, hvordan regionalt forankret kompetenceudvikling fungerer så effektivt og hurtigt som muligt. Sådanne partnerskaber kan fungere som drivkraft for lokale og regionale ændringer i denne henseende ved at opbygge viden, forståelse og tillid og ved at inddrage de forskellige berørte aktører. |
| --- | --- |

28.

Bruxelles, den 5. februar 2021.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Ifølge Cedefop havde 23 % af befolkningen i alderen 25-64 i 2016 et lavt uddannelsesniveau med højst en grundskoleuddannelse (ISCED 2) (https://www.cedefop.europa.eu/da/publications-and-resources/statistics-and-indicators/statistics-and-graphs/33-how-many-adults-have-low-level-education#:~:text=%202016%2C%2023.0%25%20of%20people,followed%20by%20Portugal%20(53.1%25)).

1

(2)  https://www.eu2020.de/eu2020-en/news/article/eu-education-ministers-karliczek-osnabrueck/2384182

2

(3)  JRC's tekniske bemærkninger: »Mapping Digital Competence: Towards a Conceptual Understanding«, ved Kirsti Ala-Mutka (https://www.researchgate.net/publication/340375234_Mapping_Digital_Competence_Towards_a_Conceptual_Understanding).

3

---

| 26.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 106/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 106/7

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om støtte til ungdomsbeskæftigelse: En bro til job for den næste generation — Styrkelse af ungdomsgarantien

(2021/C 106/03)

| Ordfører: | Romy KARIER (LU/EPP), medlem af kommunalbestyrelsen i Clervaux |
| --- | --- |
| Basisdokumenter: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Støtte til ungdomsbeskæftigelse: en bro til job for den næste generation
  COM(2020) 276 final
  Forslag til Rådets henstilling om en bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien og erstatning af Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti
  COM(2020) 277 final |

Ordfører:

Romy KARIER (LU/EPP), medlem af kommunalbestyrelsen i Clervaux

Basisdokumenter:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Støtte til ungdomsbeskæftigelse: en bro til job for den næste generation

COM(2020) 276 final

Forslag til Rådets henstilling om en bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien og erstatning af Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti

COM(2020) 277 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg (RU) glæder sig over forslaget til Rådets henstilling om at styrke ungdomsgarantien, som bygger på de erfaringer, der er gjort siden vedtagelsen af den oprindelige ungdomsgaranti den 22. april 2013, og dermed gennemfører vigtige forbedringer af instrumentet, såsom en ny og mere sammenhængende struktur opdelt i fire særskilte faser, et styrket fokus på langtids-NEET'er (ikke i beskæftigelse eller under uddannelse) og fremme af instrumentets elementer til inklusion. Forslaget er særlig vigtigt set på baggrund af covid-19-pandemikrisen, som har en uforholdsmæssig stor indvirkning på unge; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bifalder Kommissionens forslag om at udvide aldersgruppen for støtteberettigede under ungdomsgarantien, så den kommer til at omfatte unge mellem 25-29 år og dermed når ud til flere unge. Dette får i højere grad forslaget til at stemme overens med de gennemførelsesbestemmelser, der anvendes i de fleste medlemsstater, men gør også forslaget mere inkluderende, idet det erkendes, at der er en risiko for, at ungdomsarbejdsløsheden for unge i alderen 15-29 år fortsat vil stige drastisk, og at de vil få brug for støttetjenester på grund af den økonomiske nedtur som følge af covid-19-pandemien (1). Udvalget fremhæver, at støtten til de unge bør fortsætte, efter at et tilbud er blevet fremsat eller efter udløbet af fristen på fire måneder for fremsættelse af et tilbud, så det sikres, at de unges motivation, færdigheder og kompetencer fortsat styrkes. Dette gælder især for de mest sårbare unge, som kan have behov for en mere langsigtet støtte, hvis de skal integreres på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver de regionale og lokale myndigheders vigtige rolle inden for beskæftigelses-, uddannelses- og ungdomspolitikker og foreslår, at partnerskaber i alle faser af ungdomsgarantien bør omfatte lokale og regionale myndigheder. Dette gælder især for kortlægningsfasen og kontaktfasen, hvor de lokale og regionale myndigheder kan bygge bro mellem forskellige interessenter såsom arbejdsmarkedets parter, uddannelsesinstitutioner, ungdomsorganisationer, offentlige arbejdsformidlinger og det lokale og regionale erhvervsliv; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over Kommissionens forslag om, at de lokale og regionale myndigheder bør være drivkraften bag lærlingeuddannelser i det lokale erhvervsmiljø, hvorved den anerkender den afgørende rolle, disse myndigheder spiller med hensyn til at fremme økonomisk udvikling gennem partnerskaber. Kommissionen anerkender dermed Regionsudvalgets tidligere synspunkter vedrørende dette spørgsmål (2). Lærlingeuddannelser bør fremmes som et vigtigt instrument i kampen mod ungdomsarbejdsløshed, idet de kombinerer intellektuelle og tekniske færdigheder med erhvervserfaring. Det er derfor vigtigt at øge udbuddet og kvaliteten af lærlingeuddannelser med særlig fokus på digital uddannelse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at de lokale myndigheder spiller en vigtig rolle med hensyn til at øge de unges kendskab til ungdomsgarantien og deltage i outreachaktiviteter, f.eks. ved at sikre ordningens synlighed hos de offentlige arbejdsformidlinger og anvende en tilgang baseret på partnerskab med alle relevante interessenter, som beskæftiger sig med unge; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger betydningen af de lokale og regionale myndigheders social-, sundheds-, beskæftigelses- og ungdomstjenester som led i systemerne for tidlig varsling og fremhæver deres evne til at identificere unge, der er i fare for at havne i gruppen af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, og samtidig bidrage til at forhindre, at de forlader skolen for tidligt, især i de regioner, der har de højeste frafaldsprocenter i EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over, at Kommissionen lægger vægt på opsøgende foranstaltninger, navnlig når der er tale om langtids-NEET'er, men anbefaler, at der anvendes teknologier, som anvendes af de unge selv, samt målbare mål, så ungdomsgarantiudbyderne dermed tilskyndes til at øge effektiviteten af deres opsøgende strategier. Udvalget mener endvidere, at de unge, der nyder godt af denne ordning, bør gøres opmærksom på, at der er tale om et europæisk initiativ, hvilket mange af de nuværende støttemodtagere ikke er bekendt med; |
| --- | --- |

7.

| 8. | støtter ideen om at fremme færdigheder, der er relevante for arbejdsmarkedet, og er enig i, at der bør lægges vægt på digitale færdigheder, ledelsesfærdigheder, iværksætteri og selvstændighed og færdigheder, der er relevante for den grønne omstilling. Udvalget fastholder imidlertid, at det er nødvendigt at fremme sprogfærdigheder som en prioritet for at øge de unges chancer for at blive integreret på arbejdsmarkedet, navnlig i regioner hvor sprogfærdigheder er særligt vigtige, såsom grænseregioner og regioner, hvor økonomien i høj grad er afhængig af turisme, og finder det beklageligt, at dette ikke er medtaget i det nye forslag; |
| --- | --- |

8.

| 9. | finder det afgørende, at der fastlægges klare og præcise bindende kriterier for kvaliteten af ungdomsgarantiens tilbud om beskæftigelse, uddannelse, erhvervsuddannelse og lærepladser. Dette kan opnås ved at vurdere graden af overensstemmelse mellem det, der tilbydes, og deltagerens profil, ved at sikre, at tilbuddet respekterer de unges beskæftigelsesmæssige og sociale rettigheder, garantere, at tilbuddet vil muliggøre en vedvarende integration på arbejdsmarkedet og inkludere tilbuddenes kvalitet i overvågnings- og dataindsamlingsprocessen for ungdomsgarantien (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger betydningen af, at den styrkede ungdomsgaranti fremmer arbejdskraftens mobilitet mellem medlemsstater og mellem regioner, idet migration spiller en vigtig rolle for mulighederne på arbejdsmarkedet. Udvalget finder det derfor beklageligt, at denne bestemmelse, der fandtes i den oprindelige ungdomsgaranti, ikke er medtaget i det nye forslag, selv om mange lande har suppleret deres ungdomsgarantier med regionale eller internationale mobilitetsprogrammer. Udvalget går også ind for, at ungdomsgarantien kædes sammen med praktikophold af høj kvalitet og Det Europæiske Solidaritetskorps; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er enig i, at der under kortlægningsfasen bør lægges særlig vægt på karakteristiske regionale arbejdsmarkedsforhold og de hindringer, som unge, der bor i landdistrikter, fjerntliggende områder, regionerne i den yderste periferi, ugunstigt stillede byområder og mindre udviklede regioner eller som tilhører sproglige mindretal, støder på. Denne tilgang bør også omfatte specifikke støtteforanstaltninger under den styrkede ungdomsgaranti, der sikrer, at unge, der bor i disse regioner, har adgang til de samme muligheder og tjenester som i alle andre regioner; |
| --- | --- |

11.

| 12. | anbefaler fremme af den sociale dialog på regionalt og lokalt plan for at skabe bedre resultater for unge arbejdsløse og dermed fremme en mere inklusiv økonomisk vækst, navnlig i fjerntliggende og isolerede områder, og skabe effektive strategier for udarbejdelsen af planer for en retfærdig omstilling på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beklager, at den andel, der er afsat til støtte for ungdomsgarantien, ikke er steget væsentligt i programmeringsperioden 2021-2027 for ESF+ på trods af den kritiske situation med covid-19 pandemien, hvor ungdomsarbejdsløsheden allerede er steget kraftigt i hele EU. Udvalget insisterer derfor på behovet for i væsentlig grad at øge den økonomiske støtte til de medlemsstater og regioner, navnlig dem med høj arbejdsløshed og fattigdom såsom mindre udviklede regioner, afindustrialiserede regioner, fjerntliggende regioner og regioner i den yderste periferi, der ud over at opleve høj ungdomsarbejdsløshed i øjeblikket lider under alvorlige budgetmæssige begrænsninger, med henblik på at imødegå ungdomsgarantiens uensartede effektivitet i Den Europæiske Unions forskellige områder. Udvalget finder det beklageligt, at EU-midlerne til ungdomsbeskæftigelsen ikke længere kan målrettes på regionalt plan gennem ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, og insisterer på, at de nationale regeringer tildeler ungdomsbeskæftigelsesmidler til de regioner, der har størst behov for det, samtidig med at de sikrer, at EU-midlerne ikke erstatter den nationale finansiering af ungdomsbeskæftigelsesforanstaltningerne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at de lokale og regionale myndigheder spiller en central rolle i den styrkede ungdomsgarantis kontakt- og kortlægningsfase. De har derfor brug for tilstrækkelige finansielle midler fra både de nationale budgetter og EU's budget, så de kan investere i reel integration af sårbare unge på et arbejdsmarked under hastig forandring. Der er også behov for, at de nationale regeringer i høj grad engagerer sig i at inddrage det lokale og regionale niveau i gennemførelsen af de politiske foranstaltninger. Den Europæiske Socialfond+ bør spille en central rolle med hensyn til at støtte oprettelsen af nye kvalitetsarbejdspladser og fremme både social inklusion og social innovation. Imidlertid er øremærkning af tilstrækkelige nationale midler til gennemførelse af de politiske foranstaltninger under den styrkede ungdomsgaranti og synergieffekter med samhørighedspolitikken i den næste FFR også afgørende for at opnå maksimal effektivitet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bifalder forbindelsen mellem den styrkede ungdomsgaranti og den europæiske søjle for sociale rettigheder. Den styrkede ungdomsgaranti skal sikre universel adgang til social beskyttelse for de unge deltagere for ikke at øge risikoen for fattigdom og usikre ansættelsesforhold; |
| --- | --- |

15.

| 16. | er af den opfattelse, at mange lokale og regionale myndigheder ikke i fuldt omfang har kendskab til de mange kanaler, der giver dem adgang til EU's støtte til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til i partnerskab med Regionsudvalget at afholde et informationsmøde, der kan rette op på situationen. Resultatet af denne øvelse kunne offentliggøres på RU's hjemmeside, så alle interesserede parter kan få adgang til disse oplysninger; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at praktikophold og lærlingeuddannelser primært bør være en læringserfaring for unge som kan hjælpe dem i karrierevalg og udvikle deres færdigheder, så de kan finde varig beskæftigelse. Udvalget understreger, at praktikophold og lærlingeuddannelser, der indgår i undervisningsplaner og erhvervsuddannelser bør omfatte klare læringsmål, læring af høj kvalitet og professionel mentorrådgivning. Udvalget understreger, at der ud over disse kriterier for læring er brug for yderligere regler, der skal sikre gode arbejdsvilkår under praktikophold og lærlingeuddannelser på det åbne arbejdsmarked og som led i aktive arbejdsmarkedspolitikker. Udvalget fremhæver, at ulønnede praktikophold og lærlingeuddannelser, som indgår i aktive arbejdsmarkedspolitikker på det åbne marked, kan resultere i, at disse ansættelser erstatter ordinære job. Derudover udgør disse ulønnede ansættelser en form for udnyttelse, og de reducerer mulighederne for unge med en fattigere socioøkonomisk baggrund. Udvalget støtter derfor Europa-Parlamentets bestræbelser på at sikre en rimelig godtgørelse og adgang til social beskyttelse for praktikophold og lærlingeuddannelser på det åbne arbejdsmarked og i de aktive arbejdsmarkedspolitikker, så det sikres, at de unge har adgang til kvalitetstilbud; |
| --- | --- |

17.

| 18. | påpeger, at lokale udbydere af ungdomsgarantien i deres ordninger kan inddrage unge, som følger uddannelseskurser eller arbejder på deltid, mens de søger efter fuldtidsarbejde, i erkendelse af, at disse unge ikke har en stærk forbindelse til arbejdsmarkedet og ville have gavn af støtte og et formelt tilbud under ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bifalder Kommissionens fokus på behovet for at betragte iværksætteruddannelse, opkvalificering, omskoling og forbedring af forretningsmæssig viden og forretningsmæssige færdigheder, som en metode til at øge beskæftigelsesmulighederne for unge. Udvalget mener imidlertid, at den positive rolle, som socialt iværksætteri og den sociale økonomi mere generelt spiller i bestræbelserne på at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden, også med rette kunne anerkendes i den styrkede ungdomsgaranti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er enig i, at det er nødvendigt at skelne mellem langtids-NEET'er og korttids-NEET'er i det nye forslag, specielt i betragtning af de meget skuffende resultater, som ungdomsgarantien har leveret for den første gruppe. Sondringen kunne imidlertid styrkes yderligere i de anbefalede foranstaltninger under de fire faser af den styrkede ungdomsgaranti med henblik på at sikre et skærpet fokus på de støtteforanstaltninger, der specifikt tager sigte på langtidsledige NEET'er; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bifalder Kommissionens fokus på inklusion. Det nye forslag er mere inkluderende end den nuværende ordning på områder som handicap, social baggrund og etnisk tilhørsforhold og lægger særlig vægt på kønsaspektet. Det anerkendes således, at den kønsbestemte forskel blandt NEET'er er blevet større i de senere år. Forslaget kunne imidlertid være endnu tydeligere i sin fordømmelse af andre former for forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, såsom forskelsbehandling på grund af etnicitet, race, seksuel orientering eller forskelsbehandling af migranter; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over, at der lægges vægt på betydningen af at gribe tidligt ind for at ændre de mest sårbare unges fremtidsmuligheder og anbefaler, at de nye forslag indarbejder mere præcise anbefalinger og prioriteter for arbejdsformidlingerne og uddannelsestilbuddene, så de bliver bedre til at identificere ikke-registrerede NEET'er og motivere og tilskynde dem til at vende tilbage til uddannelse, beskæftigelse eller erhvervsuddannelse, omskoling og opkvalificering. Udvalget understreger betydningen af at kortlægge den unge befolkning på regionalt og lokalt plan for at identificere de lokale unges særlige kendetegn og den støtte, de har brug for; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er enig i, at udgangspunktet for at stille ungdomsgarantien til rådighed for en ung bør være vedkommendes registrering hos en arbejdsformidling. For de NEET'er, som ikke er lette at komme i kontakt med, og som sandsynligvis ikke tilmelder sig en arbejdsformidling, bør forslaget dog se på muligheden for at definere andre tilgange til at håndhæve ungdomsgarantien inden for den samme tidsramme på fire måneder. Det er ligeledes vigtigt at mindske den administrative byrde for unge jobsøgende og holde antallet af kontaktpunkter nede på et absolut minimum. Med henblik herpå bør forslaget anbefale, at onlineregistrering gennem særlige e-platforme for ungdomsgarantien bliver standardproceduren. Myndighederne er imidlertid nødt til at sikre, at de grupper, der ikke kan nås via digitale kanaler, får en hensigtsmæssig støtte, og der bør gøres en indsats for proaktivt at sikre, at støtteberettigede unge tilmeldes ungdomsgarantien. Der bør også gøres en indsats for at øge kendskabet til ordningen blandt de unge, som allerede er under uddannelse. For at gøre det lettere for de unge at udnytte ungdomsgarantiens tilbud foreslås det endvidere, at uddannelsesudbydere får mulighed for at gøre de offentlige arbejdsformidlinger opmærksomme på sårbare unge, der kunne have brug for yderligere støtte til at finde beskæftigelse efter uddannelsens ophør. Derudover bør der være tale om en højere grad af automatisk informationsudveksling mellem uddannelsesudbydere og offentlige arbejdsformidlinger så unge, der forlader uddannelsessystemet, proaktivt henvises til og registreres hos ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

23.

| 24. | er enig i Kommissionens henstillinger vedrørende unge, der forlader skolen tidligt, og unge med få kvalifikationer og mere specifikt i behovet for at skabe reintegrationsforløb på uddannelsesområdet eller programmer, der giver mulighed for en ny chance for uddannelse i et læringsmiljø, der modsvarer disse unges specifikke behov og giver dem mulighed for at opnå de kvalifikationer de mangler. Udvalget fastholder imidlertid, at det er nødvendigt med et skærpet fokus på erhvervsvejledning som et nyttigt instrument i den henseende; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at de foranstaltninger, der træffes inden for rammerne af ungdomsgarantiordningen, bør have til formål at fremme færdigheder og kompetencer, der imødegår eksisterende misforhold mellem efterspurgte og udbudte kvalifikationer på arbejdsmarkedet, navnlig på de områder, der vedrører digitaliseringen i EU og den grønne pagt. Udvalget anerkender også merværdien forbundet med at forbedre sociale færdigheder, såsom teknikker til forbedring af kommunikationsevner og selvtillid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | er enig i Kommissionens henstillinger vedrørende nedbringelse af de indirekte lønomkostninger, f.eks. ved hjælp af målrettede og gennemtænkte løntilskud, rekrutteringsbonusser, skattefradrag og handicapydelser, der skal tilskynde arbejdsgiverne til at skabe nye muligheder for unge eller fastholde dem, der allerede er i arbejde. Incitamenter til opstart af virksomheder, navnlig i sektoren for digital teknologi, er også meget vigtige i den givne kontekst, hvor digitaliseringen fremskyndes, og dette kunne fremhæves yderligere i forslaget; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anbefaler, at der fuldt ud gøres brug af mulighederne i det nye program for social udvikling og innovation med det formål at indsamle eksempler på god praksis i forhold til ungdomsgarantiordninger på nationalt, regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

27.

| 28. | anbefaler, at evalueringen af alle foranstaltninger, der træffes i forbindelse med ungdomsgarantiordningerne, styrkes, således at der kan udvikles mere evidensbaserede politikker og foranstaltninger på grundlag af, hvad der virker, hvor og hvorfor, hvilket vil gøre ressourceanvendelsen mere effektiv; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at ungdomsgarantien, når fjerde fase er nået, og et tilbud er blevet accepteret, bør give vejledning og information med henblik på at fremme opkvalificering og omskoling af de unge, som har den største risiko for at vende tilbage til arbejdsløshed. Dette vil også sikre, at unge har mulighed for at gøre karriere, selv om de starter deres arbejdsliv i lavt kvalificerede og underordnede stillinger; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at en effektiv gennemførelse af ungdomsgarantien bør føre til stabile og bæredygtige job. Dette kan opnås gennem stærke partnerskaber, solidaritet og koordinering mellem offentlige arbejdsformidlinger, som er de vigtigste udbydere af ungdomsgarantien, og alle andre interessenter, herunder lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at den styrkede ungdomsgaranti bør suppleres med en forlængelse og udvidelse af den midlertidige støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) for effektivt at kunne tage hånd om unges beskæftigelse i lyset af pandemien. Derudover bør der tages højde for ungdomsbeskæftigelsesforanstaltninger i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, navnlig skabelse af muligheder for kvalitetsbeskæftigelse for unge. Der bør eksplicit henvises til en bedre social beskyttelse for unge arbejdsløse og bekæmpelse af usikre ansættelsesforhold for unge i den kommende handlingsplan for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder. Udvalget advarer mod politikker, som forsøger at fremme ungdomsbeskæftigelsen ved at underminere de unges ret til en rimelig løn og adgang til social beskyttelse som led i genopretningen. |
| --- | --- |

31.

Bruxelles, den 5. februar 2021.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX%3A52012XR2562.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/ALL/?uri=CELEX:52012AR1186 og https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=celex:52013AR0789.

2

(3)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR17_5/SR_YOUTH_GUARANTEE_DA.pdf.

3

---

| 26.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 106/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 106/12

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om grænseoverskridende offentlige tjenester i Europa

(2021/C 106/04)

| Ordfører: | Pavel BRANDA (ECR/CZ), viceborgmester i Rádlo |
| --- | --- |

Ordfører:

Pavel BRANDA (ECR/CZ), viceborgmester i Rádlo

I.   GENERELLE BEMÆRKNINGER

Næsten en tredjedel af EU's befolkning bor og arbejder i Europas grænseregioner. Disse grænser har direkte og indirekte virkninger på deres liv. Folk, der bor i grænseregioner, støder ofte på særlige udfordringer, f.eks. med at finde et job eller få adgang til sundhedspleje og andre offentlige tjenester eller med pendlertrafik i hverdagen og overvindelse af administrative forhindringer. Grænseoverskridende samarbejde har vist sig at være det mest effektive redskab til at overvinde grænsernes »barriereeffekt« og opsplittende rolle og til at styrke den territoriale samhørighed i grænseregionerne.

Adgangen til offentlige tjenester i grænseregioner, navnlig dem, der er alvorligt affolkede, er ofte mere begrænset end i centrale regioner og hovedstadsregioner, og forværres i regioner, der også står over for demografiske udfordringer, og er i høj grad afgørende for livskvaliteten. Grænseoverskridende offentlige tjenester kan ikke blot være gavnlige for borgerne, men også give et større afkast, fordi disse tjenester vil være tilgængelige for en bredere gruppe og mere omkostningseffektive.

En vellykket levering af grænseoverskridende offentlige tjenester kan også føre til øget forståelse mellem naboer og opbygning af hårdt tiltrængt tillid. Sådanne tjenester vil få direkte indvirkning på, hvordan Den Europæiske Union opfattes, og bidrage til at styrke den europæiske identitet.

Mere tilgængelige grænseoverskridende offentlige tjenester kan bidrage til at mindske negative virkninger ved grænserne og forbedre livskvaliteten for borgere, der bor i grænseregioner. Ved at imødekomme det aktuelle behov for offentlige tjenester på behørig vis ved vores indre og ydre grænser kan EU demonstrere sin tydelige merværdi for de millioner af EU-borgere, der vil være omfattet af sådanne tjenester.

ESPON's målrettede kvalitetsanalyse (1) giver et første overblik over grænseoverskridende offentlige tjenester. Dokumentet skitserer rammevilkårene og kommer med en række anbefalinger. I den komplekse situation, vi nu står over for, og som fordrer koordinerede svar på en række udfordringer, bør RU nu gennem nærværende udtalelse komme med et politisk initiativ for at bakke op om spørgsmålet om grænseoverskridende offentlige tjenester og fremsætte en række politiske anbefalinger fra de lokale og regionale myndigheders synspunkt. Det bør ligeledes udpege de næste skridt, som EU's institutioner og andre interesserede parter bør tage for at gøre leveringen af grænseoverskridende offentlige tjenester mere effektiv og udbredt i fremtiden.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg (RU) mener, at der er behov for tre værktøjer/betingelser for at sikre en vellykket, effektiv og mere udbredt levering af grænseoverskridende offentlige tjenester: en retlig ramme, strukturer og finansiering. I lyset af sådanne tjenesters europæiske islæt bør EU spille en aktiv ledende rolle i tilvejebringelsen af disse værktøjer/betingelser. Der er behov for samarbejde mellem nationale, regionale og lokale myndigheder i henhold til partnerskabsprincippet for at fjerne og/eller nedbringe omkostningerne i grænseoverskridende sammenhæng. |
| --- | --- |

1.

Den retlige EU-ramme

Merværdien af en retlig EU-ramme

| 2. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger behovet for en retlig EU-ramme plan for at give mulighed for en effektiv etablering og forvaltning af grænseoverskridende offentlige tjenester, der kan imødekomme behovene hos borgerne i grænseregioner. Dette vil give en tydelig EU-merværdi, da de nuværende rammer ofte er kendetegnet ved overvældende administrative byrder og omkostninger, hvilket får mange lokale og regionale myndigheder til at opgive deres planer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bakker i den henseende helhjertet op om forslaget om den europæiske mekanisme til at imødegå retlige og administrative hindringer i en grænseoverskridende sammenhæng (den grænseoverskridende mekanisme), som i øjeblikket er blokeret i Rådet for Den Europæiske Union. Udvalget opfordrer derfor det portugisiske formandskab til at fremskynde vedtagelsen heraf; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at grænseoverskridende samarbejde og levering af grænseoverskridende offentlige tjenester i henhold til nærhedsprincippet pr. definition er europæisk og kan håndteres mest effektivt på EU-plan gennem et tæt samarbejde med nationale, regionale og lokale myndigheder (partnerskabsprincippet). |
| --- | --- |

4.

Gennemførelse af EU-lovgivningen, der gavner det grænseoverskridende aspekt

| 5. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer Kommissionen som den institution, der har ansvaret for at overvåge gennemførelsen af EU-lovgivningen, og endnu vigtigere medlemsstaterne og regioner med lovgivningsbeføjelser til at koordinere gennemførelsen af direktiver med nabolande og -regioner, så der ikke opstår nye hindringer og administrative asymmetrier som følge af manglende koordinering. Udvalget opfordrer samtidig medlemsstaterne og regioner med lovgivningsbeføjelser til at vurdere den indvirkning, som deres nationale og regionale retlige rammer har på grænseområder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at konsekvensanalyser kan give fremragende indsigt i EU-lovgivningens virkninger, og opfordrer Kommissionen samt medlemsstaterne og regioner med lovgivningsbeføjelser til at udarbejde metoder, der giver mulighed for effektive grænseoverskridende konsekvensanalyser. |
| --- | --- |

6.

Grænsekontaktpunkter i Kommissionens GD'er

| 7. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til grænseregionernes situation i udformningen af sine politikker og til at oprette grænsekontaktpunkter i alle generaldirektorater (GD'er), som potentielt arbejder med grænseoverskridende spørgsmål, navnlig inden for miljø, beredskabstjenester, risikoforvaltning, transport, sundhedspleje, uddannelse, fysisk planlægning, digitalisering, kommunikation, kultur, turisme, økonomisk udvikling og beskæftigelse (2). Ny og revideret EU-lovgivning bør tage hensyn til leveringen af grænseoverskridende offentlige tjenester inden for disse sektorer med henblik på at støtte deres gennemførelse. |
| --- | --- |

7.

Nationale grænsekontaktpunkter

| 8. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer medlemsstaterne og regioner med lovgivningsbeføjelser til at oprette stabile, permanente nationale grænsekontaktpunkter på tværs af offentlige myndigheder, som kan udveksle erfaringer og drøfte de udfordringer, som de lokale og regionale myndigheder står over for ved en bestemt grænse, koordinere gennemførelsen af EU-lovgivningen og arbejde på systematisk at fjerne grænsehindringer (også i forbindelse med etablering og levering af grænseoverskridende offentlige tjenester). Disse kontaktpunkter kan være de samme organer, som foreslås i forordningen om den grænseoverskridende mekanisme, såfremt disse oprettes i den pågældende region, men skal have flere ansvarsområder. I disse kontaktpunkter skal der udpeges en ansvarlig, der behersker de officielle sprog i den pågældende grænseregion. Arbejdet i disse kontaktpunkter skal medføre, at de hindringer, som lokale og regionale aktører har udpeget, fjernes. De kan evaluere situationen i grænseregionerne og foreslå fælles tilgange og foranstaltninger, der kan føre til bedre tjenester for borgerne og en optimering af ressourcerne på begge sider af grænsen, ligesom de kan definere mekanismer for koordination med grænseoverskridende programmer og andre EU-tiltag. EU's grænsekontaktpunkt skal yde koordinering og metodologisk støtte samt fremme udveksling af god praksis mellem grænseregioner i Europa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at udvise større fleksibilitet over for lokale og regionale myndigheder, der ønsker at indføre grænseoverskridende offentlige tjenester, da det i visse tilfælde kun er fleksibilitet, ad hoc-løsninger og hurtige reaktioner fra de relevante statslige aktører, der vil kunne sikre indførelsen og opretholdelsen af grænseoverskridende offentlige tjenester på kort sigt, hvorefter der på længere sigt må findes en vedvarende og holdbar løsning. Brugen af mellemstatslige aftaler såsom den nyligt indgåede Aachentraktat kan også stimulere udbuddet af grænseoverskridende offentlige tjenester. |
| --- | --- |

9.

Grænsekontaktpunkt (GD REGIO)

| 10. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger sin støtte til GD REGIO's grænsekontaktpunkt og opfordrer til, at der afsættes yderligere menneskelige ressourcer til denne foranstaltning med henblik på dets potentielle nye rolle med at koordinere de nationale kontaktpunkter og kontaktpunkter i de forskellige GD'er. |
| --- | --- |

10.

En europæisk grænseoverskridende mekanisme

| 11. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at EU bør støtte en koordineret tilgang ved grænserne, hvad angår gennemførelsen af EU-lovgivningen. I tilfælde, hvor det ikke er lykkedes, og hvis national lovgivning ikke giver mulighed for samarbejde, bør EU stille en europæisk løsning/ramme til rådighed, som udbydere af grænseoverskridende offentlige tjenester kan benytte; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger derfor på det kraftigste behovet for at indføre det nye værktøj, som Kommissionen har foreslået, den europæiske mekanisme til at imødegå retlige og administrative hindringer i en grænseoverskridende sammenhæng (den grænseoverskridende mekanisme) (3), som et ikkehierarkisk retligt instrument, der sandsynligvis vil vise sig at være en hensigtsmæssig løsning på retlige og administrative hindringer og skabe en egnet retlig ramme for den specifikke indførelse af grænseoverskridende offentlige tjenester; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager, at den analyse af eksisterende grænsehindringer, som blev gennemført af Kommissionen i forbindelse med den grænseoverskridende revision, og de efterfølgende b-solutions-projekter tydeligt viser, at der er behov for et sådant retligt instrument i praksis. I mere end en tredjedel af de 43 analyserede b-solutions (4)-sager ville den grænseoverskridende mekanisme være et egnet værktøj, der ville bidrage til at fjerne hindringerne. Det er især tilfældet i sager, hvor den foreslåede løsning vil kræve ændringer af den gældende retlige eller administrative ramme på den ene side af grænsen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer i denne forbindelse lokale og regionale aktører til at øge deres kapacitet, så de kan spille en stærkere og mere effektiv rolle som »initiativtagere« til løsninger under den foreslåede grænseoverskridende mekanisme. For at kunne indføre mekanismen korrekt skal de lokale og regionale myndigheder have tilstrækkelig forståelse for hindringerne og dermed være i stand til tydeligt at definere fungerende retlige eller administrative løsninger; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at den foreslåede forordning om en europæisk mekanisme til at imødegå retlige og administrative hindringer har potentiale til at få afgørende betydning, ikke blot for grænseoverskridende offentlige tjenester, men også for fremtiden for det grænseoverskridende samarbejde i almindelighed, eftersom den kan bidrage til at fjerne eksisterende hindringer og frigive det fulde økonomiske potentiale i EU's grænseregioner (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer indtrængende Det Europæiske Råd til at genoptage drøftelserne om forordningen om den grænseoverskridende mekanisme og til hurtigt at vedtage sin holdning til forslaget, så forordningen kan blive vedtaget snarest; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at sætte drøftelserne om mekanismen til at imødegå retlige og administrative hindringer i en grænseoverskridende sammenhæng på dagsordenen for topmøderne mellem grænsestater og ethvert andet grænseoverskridende forum på højeste niveau. En analyse inden for rammerne af beslutningsforaene for det instrument, som Kommissionen har foreslået, bør overbevise medlemsstaterne om instrumentets nytte i forhold til at overvinde en stor del af de tilbageværende juridiske og administrative hindringer ved EU-grænserne og dermed til at etablere grænseoverskridende offentlige tjenester; |
| --- | --- |

17.

| 18. | foreslår, at Kommissionen, interesserede medlemsstater, regioner med lovgivningsbeføjelser og grænseoverskridende strukturer på lokalt og regionalt niveau afprøver brugen af principperne og procedurerne i den foreslåede grænseoverskridende mekanisme på konkrete projekter for at opnå en bedre forståelse af, hvordan dette instrument vil kunne anvendes i specifikke situationer og være nyttigt til at fjerne eksisterende retlige og administrative hindringer. Mange grænseoverskridende områder har tidligere fungeret som laboratorier for grænseoverskridende samarbejde og skabt positive resultater ved løsning af grænseoverskridende spørgsmål. |
| --- | --- |

18.

Grænseoverskridende strukturer

| 19. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker, at ESPON's analyse har vist, at de fleste grænseoverskridende offentlige tjenester krævede oprettelse af en ny grænseoverskridende struktur eller instans, som oftest ikke har status af en ny juridisk person. Man har meget ofte anvendt eller tilpasset eksisterende strukturer. Når der blev etableret nye grænseoverskridende strukturer, skete det ved hjælp af eksisterende mellemstatslige aftaler, indenlandsk lovgivning eller EGTS-forordningen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger fordelene ved permanente grænseoverskridende strukturer med egne medarbejdere og eget budget, som udelukkende har til opgave at fremme det grænseoverskridende samarbejde, såsom euroregioner, arbejdsfællesskaber og tilsvarende strukturer til effektiv udvikling af grænseoverskridende offentlige tjenester; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger fordelene og det uudnyttede potentiale ved de europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS'er) (6), der kan fungere som ideelle forvaltningsorganer for grænseoverskridende offentlige tjenester, navnlig i tilfælde, hvor der er behov for et fælles budget og for at ansætte fælles medarbejdere, og hvor de offentlige myndigheder er de primære leverandører. Den oplysningsindsats, der udføres af RU's EGTS-platform, bør styrkes, og den bør navnlig fokusere på anvendelse af EGTS'er til levering af grænseoverskridende offentlige tjenester; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at EGTS'erne ganske vist har vist sig at være meget nyttige for det grænseoverskridende samarbejde, men at de har visse juridiske begrænsninger, som forhindrer dem i at udnytte potentialet ved et styrket samarbejde hen over grænserne fuldt ud. Dette er særligt tydeligt inden for grænseoverskridende offentlige tjenester og infrastrukturprojekter. Dette europæiske instrument kunne anvendes langt bredere, hvis de ovennævnte retlige rammer blev forbedret. |
| --- | --- |

22.

Finansielle instrumenter

| 23. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer til, at udvikling af grænseoverskridende offentlige tjenester anføres som en støtteberettiget aktivitet i samhørighedspolitikken og helt præcist i Interregprogrammet (uden at de andre elementer i programmet nedtones) samt i andre finansielle instrumenter, der er fastsat i den næste flerårige finansielle ramme og i genopretningsinstrumentet efter covid-19-pandemien Next Generation EU. For at gøre finansieringsprogrammerne mere attraktive er det også nødvendigt at mindske den administrative byrde i forbindelse med ansøgning om og udbetaling af disse midler; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer alle forvaltningsmyndigheder i grænseregioner til at finansiere grænseoverskridende virksomhed/aktiviteter/projekter inden for deres almindelige regionale programmer (EFRU og ESF) med henblik på at supplere og udbygge Interregprogrammernes aktiviteter; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger Interregprogrammets betydning for grænseoverskridende regioner gennem de seneste 30 år. Interreg har støttet det samarbejde, som har gjort en tilnærmelse og dialog mellem forvaltningerne og myndighederne i de forskellige grænseregioner muligt, flyttet grænserne for grænseoverskridende samarbejde og støttet projekter, der har haft direkte indvirkning på skabelsen af grænseoverskridende offentlige tjenester; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nævner de meget gode erfaringer med Kommissionens b-solutions-projekter med det formål at afhjælpe hindringer ved grænserne, herunder nogle af dem, der vedrørte grænseoverskridende offentlige tjenester. Disse projekter viste, at man selv med begrænsede midler kan opnå virkelig gode resultater; |
| --- | --- |

26.

| 27. | gentager sin store skuffelse over det foreslåede budget til Interregprogrammet i forslagene til de næste finansielle overslag, eftersom det er utilstrækkeligt til at opfylde det europæiske territoriale samarbejdes behov i almindelighed og det grænseoverskridende samarbejdes behov i særdeleshed, idet sidstnævnte er et af nøgleelementerne i samhørighedspolitikken og den europæiske integrationsproces. Mange muligheder vil gå tabt på grund af Interregprogrammets reducerede budget, idet også budgettet i den tidligere finansieringsperiode i høj grad var utilstrækkeligt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | anbefaler, at medlemsstaterne i fællesskab afsætter en del af deres supplerende ressourcer inden for REACT-EU-initiativet til grænseoverskridende samarbejdsprogrammer, som de deltager i, for på denne måde at skabe mulighed for en effektiv genstart og styrkelse af det grænseoverskridende samarbejde efter covid-19-krisen, herunder støtte til udviklingen af grænseoverskridende offentlige tjenester eller sundhedskorridorer. Dette bør også omfatte en analyse af de synergier, der kan opnås ved en fælles anvendelse af redningstjenester; |
| --- | --- |

28.

| 29. | støtter i høj grad pilotprogrammet »Grænseoverskridende regioner med covid-19-udbrud: en mulighed for at genoplive det fælles kriseberedskab og den fælles udvikling«, som blev vedtaget på Europa-Parlamentets plenarforsamling i november og har til formål at forbedre hverdagen for borgere i grænseregioner ved at støtte mere integrerede og funktionelle grænseoverskridende områder. Dette pilotprojekt skal hjælpe grænseregionerne med at håndtere fremtidige kriser bedre og fremme en ny model for udvikling af offentlige politikker (herunder for offentlige tjenester) i grænseregionerne med udgangspunkt i fælles udvikling og gennem forbedret forvaltning på flere myndighedsniveauer. Pilotprojektet kombinerer derfor en kort- og en mellemsigtet tilgang til at give fagfolk og beslutningstagere konkrete værktøjer og metoder, som kan omsættes direkte til virkelighed, er håndgribelige for borgerne og gælder for alle europæiske grænser; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bemærker, at selv om EU via sine programmer har støttet oprettelsen af nogle grænseoverskridende offentlige tjenester, er den langsigtede finansiering ikke bæredygtig. Medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder bør undersøge mulighederne for supplerende langsigtet og fyldestgørende finansiering såsom nationale eller regionale kilder og offentlig-private partnerskaber, som også bør etableres og fungere på tværs af grænserne, i det mindste inden for EØS. |
| --- | --- |

30.

E-tjenester

| 31. | Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at den igangværende digitaliseringsproces i grænseregionerne foregår ud fra et tresidet perspektiv: produktionsstrukturen, de offentlige myndigheder, der leverer tjenesteydelser til borgerne, og borgerne selv. I denne forbindelse kan e-tjenester måske åbne et meget interessant udviklingsområde for grænseoverskridende levering af offentlige tjenester. Eksempelvis kan man ved brug af en maskinoversat grænseflade overvinde sprogbarrieren, som er en af de første hindringer for grænseoverskridende samarbejde i almindelighed og for levering af grænseoverskridende offentlige tjenester i særdeleshed. Desuden ville indførelse af et elektronisk kort, der giver borgerene i grænseregionerne adgang til grænseoverskridende offentlige tjenester, være et vigtigt skridt i retning af en forbedring af levevilkårene i disse regioner. Øget brug af e-procedurer vil føre til en nødvendig harmonisering af de administrative bestemmelser og løse endnu en række hindringer. Udvikling af systemer baseret på kunstig intelligens kan også fremme en yderligere udveksling af tjenesteydelser på tværs af Europa. |
| --- | --- |

31.

Den private sektors rolle

| 32. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer beslutningstagerne til at være særligt opmærksomme på lokale små og mellemstore udbydere. Private operatører er centrale aktører i leveringen af visse tjenester og/eller i visse lande. Joint ventures mellem små og mellemstore udbydere på tværs af grænserne, f.eks. i form af et europæisk selskab (7), kan være bedre forberedt på at levere grænseoverskridende offentlige tjenester. |
| --- | --- |

32.

Grænseoverskridende konnektivitet

| 33. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer til, at man støtter den grænseoverskridende konnektivitet. I visse grænseområder har borgerne praktiske vanskeligheder med at krydse grænsen enten på grund af naturlige hindringer (bjerge eller floder) uden fysiske forbindelser som veje eller broer mellem de to sider eller på grund af manglende passende og regelmæssige offentlige transporttjenester. Hvis man fremmer konnektiviteten, styrker man udvekslingen og skaber en bedre integration af borgerne i grænseområderne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at genoptage drøftelserne om indførelse af et tjenestepas (e-kort), som vil give SMV'er mulighed for at levere tjenester på tværs af grænserne uden at blive pålagt yderligere administrative byrder af udenlandske reguleringsmyndigheder. |
| --- | --- |

34.

Bedre fremme og overvågning af grænseoverskridende offentlige tjenester

| 35. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at et overvældende flertal af alle udpegede grænseoverskridende offentlige tjenester (64 %) (8) befinder sig langs grænserne mellem de gamle EU-medlemsstater, mens der kun findes meget få mellem de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til sammen med de lokale og regionale myndigheder og RU at gennemføre en oplysningskampagne i medlemsstaterne for at vise fordelene og potentialet ved grænseoverskridende offentlige tjenester. Disse aktører bør også investere mere i at overvåge og fremme eksisterende grænseoverskridende offentlige tjenester, idet mange af dem fortsat er ukendte for den brede offentlighed (f.eks. ved at udarbejde fortegnelser over grænseoverskridende offentlige tjenester); |
| --- | --- |

36.

| 37. | er indstillet på at spille en større rolle i overvågning og fremme af grænseoverskridende offentlige tjenester i Europa i lyset af sine gode erfaringer med overvågning og fremme af EGTS'erne gennem RU's EGTS-platform. Eftersom nogle af EGTS'erne allerede leverer grænseoverskridende offentlige tjenester, bør EGTS-platformen også få til opgave at overvåge udviklingen af grænseoverskridende offentlige tjenester og fremme dem sammen med EGTS som et velegnet værktøj til deres gennemførelse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer grænseregioner og navnlig euroregioner, arbejdsfællesskaber, EGTS'er og andre grænseoverskridende strukturer til at høre deres borgere om, hvilke tjenester der efter deres opfattelse mangler i deres region, eller hvilke tjenester der kan forbedres, og til at afhjælpe disse behov og eventuelt udforme nye eller forbedrede grænseoverskridende tjenester af fælles interesse. |
| --- | --- |

38.

Grænseoverskridende offentlige tjenester ved EU's ydre land- og søgrænser

| 39. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om erfaringerne med EGTS-forordningen, som har vist, at der kan oprettes et frugtbart og mere velstruktureret samarbejde med tredjelande, sådan som det navnlig er tilfældet med Schweiz og Ukraine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at 17 % af alle de udpegede grænseoverskridende offentlige tjenester er oprettet mellem EU-lande og tredjelande, hvilket viser, at der er behov og potentiale for et sådant samarbejde, der rækker ud over EU's ydre land- som søgrænser. Den lovgivningsmæssige ramme, strukturerne og finansieringen bør give mulighed for at indføre sådanne tjenester sammen med tredjelande, hvilket vil være i borgernes interesse i disse grænseregioner. |
| --- | --- |

40.

Erfaringer med covid-19: lukning af grænser vs. samarbejde

| 41. | Det Europæiske Regionsudvalg gentager, at medlemsstaterne er gået glip af muligheder under den seneste covid-19-pandemi, da de instinktivt og ensidigt lukkede grænserne uden at tænke over at kombinere indsatsen ved EU's indre grænser og levere sundhedspleje og nødtjenester til borgere, der bor i grænseregionerne. Samarbejde og delt ekspertise og ressourcer havde været en bedre reaktion på krisen. Dette bør imidlertid ses som en erfaring, der endnu en gang viser behovet for grænseoverskridende offentlige tjenester og en koordineret europæisk tilgang til fælles problemer. Det bør understreges, at grænseoverskridende samarbejde inden for sundheds- og redningstjenester, selv uden for krisetider, har stor betydning for leveringen af god pleje til befolkningen og bør fremmes; |
| --- | --- |

41.

| 42. | påpeger, at lukningen af grænserne uden koordinering med og høring af hverken nabolandene eller lokale og regionale myndigheder i grænseregioner har haft en ødelæggende virkning ikke kun på det nuværende grænseoverskridende samarbejde, men frem for alt meget negative konsekvenser for borgernes liv i grænseregioner, hvor der ikke er vedtaget nogen regler for sikring af den særlige bevægelighed for personer og varer, hvilket igen har en negativ indvirkning på leveringen af grænseoverskridende offentlige tjenester; |
| --- | --- |

42.

| 43. | konstaterer, at der er behov for at definere et grundlæggende minimumsniveau for grænseoverskridende samarbejde, som skal opretholdes også i krisetider for at sikre leveringen af grænseoverskridende offentlige tjenester, navnlig tjenester vedrørende krisestyring; |
| --- | --- |

43.

| 44. | glæder sig over partnerskabet mellem RU, Kommissionen og de førende sammenslutninger, der arbejder med grænseoverskridende spørgsmål (MOT, AEBR og CESCI), der blev oprettet under covid-19-krisen. Denne erfaring har ført til oprettelsen af den europæiske grænseoverskridende borgeralliance; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at trods de lukkede grænser har mange grænseregioner og byer fundet metoder til at samarbejde og deles om ressourcer i disse svære tider. Dette har endnu en gang bevist, at grænseoverskridende samarbejde er naturligt for mennesker, der bor i disse regioner, og den logiske vej frem for deres lokalsamfund. |
| --- | --- |

45.

Anbefalinger for fremtiden

| 46. | Det Europæiske Regionsudvalg erklærer, at det er parat til at trække på grænseregionernes erfaringer og fremsætte omfattende anbefalinger til grænseoverskridende samarbejde som led i RU's bidrag til konferencen om Europas fremtid; |
| --- | --- |

46.

| 47. | planlægger i denne forbindelse at fremsætte specifikke anbefalinger til konferencen om to spørgsmål:






  — | Den første er en langsigtet vision for det grænseoverskridende samarbejdes fremtid i Den Europæiske Union, som vil fokusere på konkrete forslag, som RU og grænseregionerne vil opfordre til bliver gennemført inden 2050. Grænseoverskridende offentlige tjenester bliver en del af denne vision. |
| --- | --- | --- |

47.

—

Den første er en langsigtet vision for det grænseoverskridende samarbejdes fremtid i Den Europæiske Union, som vil fokusere på konkrete forslag, som RU og grænseregionerne vil opfordre til bliver gennemført inden 2050. Grænseoverskridende offentlige tjenester bliver en del af denne vision.

| — | Det andet spørgsmål bliver en opfordring til lovgivning, der skal garantere minimumsstandarder for grænseoverskridende samarbejde i tilfælde af EU-dækkende og/eller lokale kriser for at opretholde et tilstrækkeligt niveau af offentlige tjenester, give borgere, der bor i grænseregioner, mulighed for at udføre deres funktioner, garantere, at det indre marked fungerer uden afbrydelser, og fastholde momentum for den europæiske integration. |
| --- | --- |

—

Det andet spørgsmål bliver en opfordring til lovgivning, der skal garantere minimumsstandarder for grænseoverskridende samarbejde i tilfælde af EU-dækkende og/eller lokale kriser for at opretholde et tilstrækkeligt niveau af offentlige tjenester, give borgere, der bor i grænseregioner, mulighed for at udføre deres funktioner, garantere, at det indre marked fungerer uden afbrydelser, og fastholde momentum for den europæiske integration.

Bruxelles, den 5. februar 2021

Apostolos TZITZIKOSTAS

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  ESPON Targeted Analysis on Cross-border Public Services (CPS) (ESPON's målrettede analyse af grænseoverskridende tjenester) af 14. januar 2019.

1

(2)  Politikområder, som blev udpeget i ESPON-analysen, hvor der er etableret flest grænseoverskridende offentlige tjenester.

2

(3)  Forordning COM(2018) 373 final — 2018/0198 (COD).

3

(4)  https://www.b-solutionsproject.com.

4

(5)  I Kommissionens meddelelse Fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner hedder det, at hvis blot 20 % af de eksisterende hindringer blev fjernet, ville grænseregionerne opnå en stigning i BNP på 2 %. »(...) med potentielt over 1 million arbejdspladser« (COM(2017) 534, s. 4).

5

Fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19).

6

(7)  Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE) (EFT L 294 af 10.11.2001, s. 1).

7

(8)  ESPON Targeted Analysis on Cross-border Public Services (CPS) (ESPON's målrettede analyse af grænseoverskridende tjenester) af 14. januar 2019.

8

---

| 26.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 106/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 106/19

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om agroøkologi

(2021/C 106/05)

| Ordfører: | Guillaume CROS (FR/De Grønne)
  Medlem af en regional forvaltning: Regionalrådet i Occitanien |
| --- | --- |

Ordfører:

Guillaume CROS (FR/De Grønne)

Medlem af en regional forvaltning: Regionalrådet i Occitanien

I.   GENERELLE BEMÆRKNINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Baggrund

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg (RU) konstaterer, at covid-19-pandemien viser, hvor vigtige og sårbare vores europæiske fødevaresystemer er, og minder os om behovet for robuste og selvstændige fødevaresystemer, hvor landdistrikternes økonomiske levedygtighed er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at i en tid, hvor vi står over for farerne ved den globale opvarmning, udryddelse af biodiversitet og jordforringelse, understreger denne pandemi vigtigheden af, at EU indfører nye agroøkonomiske, sociale og territoriale tilgange, der beskytter naturressourcerne, bevarer sundheden, fremmer landbrugsbedrifternes fornyelse og skaber territorial samhørighed; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at en reduktion af drivhusgasemissioner i landbruget er den eneste mulige vej fremad i dag; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at permanente græsarealer tegner sig for en tredjedel af EU's landbrugsareal og spiller en vigtig rolle, idet de oplagrer store mængder af organiske stoffer i jorden og øger biodiversiteten; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstaterer, at det er nødvendigt at gå fra et landbrugssystem baseret på udvinding til et cirkulært system — navnlig med hensyn til kulstof-, fosfor- og kvælstofkredsløbet — og bevæge sig hen imod en mådeholden og økonomisk forvaltning af ressourcerne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at frøenes homogenitet og ensartethed modvirker biodiversiteten; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstaterer, at den offentlige sundhed, den globale opvarmning og dyrevelfærd i dag tvinger os til at ændre vores opdrætsmetoder i retning af produktionsformer, der har en positiv miljøvirkning, navnlig beskyttelse af græsningsarealer og vedligeholdelse af skovområder, ikke bringer landbrugernes og borgernes sundhed i fare og respekterer dyrene. Det er muligt at reducere kødforbruget og samtidig udvikle bæredygtige opdrætsmetoder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at opdrætternes livskvalitet og dyrevelfærden går hånd i hånd og fortjener en anden tilgang til opdræt, hvor opdrætteren ikke længere sælger med tab og respekterer sine dyr; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konstaterer, at specialiserede landbrugsbedrifter med intensive indkøb af importerede råmaterialer (olie, gødningsstoffer, pesticider, antibiotika osv.) er mere økonomisk sårbare i kraft af deres høje produktionsomkostninger, deres afhængighed af leverandørvirksomheder og deres større følsomhed over for økonomiske risici; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over strategierne »Fra jord til bord« og »Biodiversitet«, som Kommissionen har foreslået, og som kræver en større ændring i landbrugspolitikken; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstaterer, at nye landbrugere bremses, når de vil etablere sig på små og mellemstore bedriftsarealer, på grund af vanskelighederne med at få adgang til at benytte jorden, det være sig i form af leje eller ejerskab. |
| --- | --- |

11.

Agroøkologisk tilgang

| 12. | Det Europæiske Regionsudvalg konstaterer, at forslaget om at reducere brugen af gødningsstoffer, kemiske pesticider og antibiotika væsentligt og øge de miljømæssige fokusområder senest i 2030 forudsætter en systemisk omstilling af landbrugets produktionsmetoder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at agroøkologien, der udnytter økosystemerne maksimalt som produktionsfaktor og samtidig opretholder deres fornyelseskapacitet, lever op til denne udfordring; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at FAO sammenfatter agroøkologien i 10 indbyrdes afhængige elementer, nemlig mangfoldighed, fælles skabelse og deling af viden, synergier, effektivitet, genanvendelse, modstandsdygtighed, menneskelige og sociale værdier, fødevarekultur og -traditioner, ansvarlig ledelse samt en solidarisk og cirkulær økonomi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at det er nødvendigt at se affald som en ressource. F.eks. kan genvundet vand indeholdende vigtige næringsstoffer bruges til vanding i områder med vandmangel, og halm kan forarbejdes og anvendes inden for husdyrbrug, biokonstruktion eller i form af muld; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at agroøkologien reducerer landbrugets CO2-aftryk, fremmer genopretningen af biodiversiteten, sikrer eller genopretter jordens frugtbarhed, forhindrer luft- og vandforurening, øger bedrifternes økonomiske modstandsdygtighed og garanterer sunde og tilgængelige fødevarer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at agroøkologi ikke er en tilbagevenden til fortiden, den er mere kompleks end den landbrugspraksis, der er baseret på kemi og olie, og den er et intelligent landbrug, der kombinerer miljømæssige, økonomiske og sociale resultater samt agronomisk og social praksis, som udgår fra innovative eksperimenter, knowhow og offentlig forskning; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at agroøkologien udvikler et landbrug med og i naturen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at agroøkologi udvikler levende jorder, der fremmer sunde planter og binder meget kulstof og vand og er mere modstandsdygtige over for tørke og høje temperaturer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at agroøkologi tager hensyn til lokale agroklimatiske og historiske forhold ved valget af produktion, sorter, racer og tidsplaner med henblik på at optimere bedrifternes modstandsdygtighed over for risici; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker, at agroøkologien udvikler husdyrbrug med en human dimension, så vidt muligt udendørs, som søger at opnå en uafhængig foderproduktion til dyrene; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker, at agroøkologien endvidere indebærer:






  a) | et større antal små og mellemstore bedrifter, som vil bidrage til at standse nedgangen i beskæftigelsen i landbruget og til igen at sætte skub i etableringen af unge landbrugere |
| --- | --- | --- |

22.

a)

et større antal små og mellemstore bedrifter, som vil bidrage til at standse nedgangen i beskæftigelsen i landbruget og til igen at sætte skub i etableringen af unge landbrugere

| b) | flere netværk til gensidig støtte mellem bedrifter |
| --- | --- |

b)

flere netværk til gensidig støtte mellem bedrifter

| c) | flere forbindelser til resten af befolkningen gennem flere korte forsyningskæder og mere lokal forarbejdning af produkterne; |
| --- | --- |

c)

flere forbindelser til resten af befolkningen gennem flere korte forsyningskæder og mere lokal forarbejdning af produkterne;

| 23. | mener, at digitalisering kan lette håndteringen af visse produktions- og afsætningspraksisser. Udvalget bemærker imidlertid, at den generelle udvikling af automatiserede og opkoblede landbrugsmaskiner rejser spørgsmålet om retten til data, som risikerer at komme ud af landbrugerens kontrol. Efter udvalgets opfattelse bør landbrugeren ikke eksternalisere præcise oplysninger om sin bedrift, men bør bibeholde retten til at reparere sine maskiner. |
| --- | --- |

23.

Politikker, der understøtter den agroøkologiske omstilling

| 24. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker, at agroøkologien ikke kun drejer som om fødevareproduktion, men om det samlede fødevaresystem, herunder ordentlige arbejdsforhold; |
| --- | --- |

24.

| 25. | påpeger, at de igangværende forhandlinger om reformen af den fælles landbrugspolitik, hvis hovedindhold ikke lever op til udfordringerne, dog giver medlemsstaterne og deres regioner visse værktøjer til at støtte agroøkologien; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over Kommissionens notat fra oktober 2020 til Det Europæiske Råd, der identificerer fire mulige typer økoordninger, herunder agroskovbrug og agroøkologi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konstaterer, at agroøkologien, der er baseret på små og mellemstore bedrifter, ikke kan udvikles, hvis den fælles landbrugspolitiks direkte betalinger forsat tildeles pr. hektar og ikke pr. beskæftiget på bedriften; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker, at andre EU-politikker (landbrugsmarkeder, udenrigshandel, klima, frø, vand, jordbund, forskning osv.) bør bringes i overensstemmelse med den agroøkologiske tilgang; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfatter agroøkologi som et værktøj til forvaltning af en bæredygtig turisme i landdistrikterne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bemærker, at den offentlige forskning bør intensivere sin støtte til agroøkologien; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mener, at agroøkologien ved at fremme et netværk af små og mellemstore bedrifter, der er blevet forynget og tilpasset det 21. århundredes udfordringer, og ved at bringe by- og landbefolkningen nærmere hinanden takket være korte forsyningskæder og kollektive økologiske og lokale køkkener, vil være en kraftfuld motor, der kan genoplive hele distrikter og styrke samhørigheden mellem landområder, forstadsområder og byområder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mener, at det er vigtigt at styrke landbrugernes position i fødevareværdikæden, navnlig i kraft af producentkonsortier og lokale konsortier mellem små og mellemstore landbrugsvirksomheder, hvorved der kan opnås stordriftsfordele, således at landbrugerne opnår en mere rimelig betaling for deres arbejde, og der dermed kommer gang i den lokale økonomi. |
| --- | --- |

32.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

Reform af den fælles landbrugspolitik

| 33. | Det Europæiske Regionsudvalg foreslår, at den fremtidige fælles landbrugspolitik i højere grad tilgodeser agroøkologiske metoder som f.eks.:






  a) | afgrødediversificering, som gør bedrifterne mindre sårbare over for naturbetingede eller sektorbestemte risici |
| --- | --- | --- |

33.

a)

afgrødediversificering, som gør bedrifterne mindre sårbare over for naturbetingede eller sektorbestemte risici

| b) | lang omdrift og sammensætninger af planter, der fører til flere landbrugsmæssige fordele |
| --- | --- |

b)

lang omdrift og sammensætninger af planter, der fører til flere landbrugsmæssige fordele

| c) | træer, hække, damme, habitater i stensætninger omkring/på markerne |
| --- | --- |

c)

træer, hække, damme, habitater i stensætninger omkring/på markerne

| d) | dyrkning af bælgplanter, der naturligt optager kvælstof i jorden |
| --- | --- |

d)

dyrkning af bælgplanter, der naturligt optager kvælstof i jorden

| e) | en blanding af arter og sorter i samme parcel |
| --- | --- |

e)

en blanding af arter og sorter i samme parcel

| f) | et godt og stabilt jorddække til forebyggelse af erosion |
| --- | --- |

f)

et godt og stabilt jorddække til forebyggelse af erosion

| g) | landbrugernes anvendelse af traditionelle lokale frøsorter og lokale dyreracer, der er bedre tilpasset jorden og klimaet |
| --- | --- |

g)

landbrugernes anvendelse af traditionelle lokale frøsorter og lokale dyreracer, der er bedre tilpasset jorden og klimaet

| h) | opdræt i polykultur |
| --- | --- |

h)

opdræt i polykultur

| i) | anvendelse af integreret bekæmpelse af skadegørere i afgrøder frem for en kemiske tilgang; |
| --- | --- |

i)

anvendelse af integreret bekæmpelse af skadegørere i afgrøder frem for en kemiske tilgang;

| 34. | anmoder om, at man i lyset af de forslag, udvalget fremsatte i sin udtalelse om den fælles landbrugspolitik, sørger for i den næstes fælles landbrugspolitik at integrere de kvantitative mål indeholdt i »Fra jord til bord«-strategien i økoordningerne, dvs. mindskelse af næringstabet med mindst 50 %, forbruget af gødning med mindst 20 %, forbruget af og risikoen ved anvendelse af kemiske pesticider med 50 % og antimikrobielle stoffer med 50 %, med 10 % miljømæssige fokusområder og 25 % af jorden under økologisk dyrkning; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til som led i trilogen om den fremtidige fælles landbrugspolitik at gennemføre den grønne pagts målsætninger. Udvalget foreslår, at mindst 30 % af budgettet under søjle I på EU-plan øremærkes til økoordninger i hver enkelt national strategiplan; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker, at ikke alle landbrugsbedrifter har de samme vilkår med hensyn til miljømæssig bæredygtighed. Strengere miljøforanstaltninger bør gennem nationale økoordninger suppleres af passende finansiering og uddannelse, som afhænger af den enkelte bedrifts miljømæssige kendetegn; |
| --- | --- |

36.

| 37. | anbefaler, at betingelserne, som angivet i udvalgets udtalelser om den fælles landbrugspolitik og pastoralisme, for alle bedrifter udvides til respekt for landarbejdernes rettigheder (indførelse af konceptet sociale betingelser) og fastsættelse af et loft for dyretætheden på bedriften, og at betingelsen vedrørende reglerne for dyrevelfærd styrkes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | foreslår, at man gradvis overgår fra en grundbetaling pr. hektar til en grundbetaling, som er knyttet til antallet af personer, der arbejder på bedriften, og at de direkte betalinger fortrinsvis ledes hen imod små og mellemstore bedrifter og bedrifter, som anvender agroøkologiske metoder; |
| --- | --- |

38.

| 39. | foreslår, at der i betydeligt omfang lægges loft over de direkte betalinger pr. bedrift; |
| --- | --- |

39.

| 40. | anbefaler, at medlemsstaterne med henblik på at fremme den agroøkologiske omstilling som led i den nye fælles landbrugspolitik indfører bonusser/pålægger strafafgifter inden for rammerne af økoordningerne, således at der for eksempel gives en bonus for større diversificering af afgrøderne, som finansieres af en strafafgift på kunstgødning og kemiske pesticider samt antibiotika, og en bonus for frilandsopdræt, som finansieres af en strafafgift på drivhusgasser, der er proportional med antallet af opdrættede drøvtyggere; |
| --- | --- |

40.

| 41. | anbefaler, at systemet med bonusser/strafafgifter som beskrevet i punkt 40 implementeres af medlemsstaterne under hensyntagen til deres miljøprioriteter; |
| --- | --- |

41.

| 42. | anbefaler, at foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitiks søjle II prioriterer:






  a) | agroøkologiske produktionsmetoder, herunder skovlandbrug, og disses kollektive metoder (samarbejde) |
| --- | --- | --- |

42.

a)

agroøkologiske produktionsmetoder, herunder skovlandbrug, og disses kollektive metoder (samarbejde)

| b) | systemet for miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger |
| --- | --- |

b)

systemet for miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger

| c) | korte forsyningskæder |
| --- | --- |

c)

korte forsyningskæder

| d) | økologiske og lokale køkkener |
| --- | --- |

d)

økologiske og lokale køkkener

| e) | uddannelse og rådgivning inden for agroøkologi, skovlandbrug og ekstensivt kvæghold i eng og skov; |
| --- | --- |

e)

uddannelse og rådgivning inden for agroøkologi, skovlandbrug og ekstensivt kvæghold i eng og skov;

| 43. | anmoder om, at der sker en ændring af artikel 65 (2. søjle) i forordningen om nationale handlingsplaner, således at man overgår fra en arealordning til en agroøkologisk kontraktordning; |
| --- | --- |

43.

| 44. | minder om forslaget i udvalgets udtalelse om den fælles landbrugspolitik om at gøre investeringsstøtte betinget af en miljørevision og om at begrænse dens budgetramme til højst 10 % af midlerne under 2. søjle; |
| --- | --- |

44.

| 45. | foreslår, at Kommissionen udarbejder en vejledning, der tager sigte på at give metodestøtte til forvaltningsmyndigheder og regionale aktører for at tilskynde til, at det agroøkologiske projekt tages i betragtning ved mobiliseringen af de forskellige frivillige foranstaltninger inden for den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

45.

Landbrugspraksis

| 46. | Det Europæiske Regionsudvalg foreslår, at opdræt af drøvtyggere orienteres mod permanent græsning undtagen i vintertiden; |
| --- | --- |

46.

| 47. | anmoder om, at industrielt jordløst opdræt af enmavede dyr (svin, fjerkræ), der er forbundet med et stort antal negative eksternaliteter med hensyn til folkesundhed og miljø, gradvist udvikler sig således, at opdræt helt eller delvist sker udendørs med et loft over antallet af dyr pr. bygning og pr. hektar af bedriftens foderareal; |
| --- | --- |

47.

| 48. | anmoder om, at der, som det nylige borgerinitiativ kræver, og som udvalget efterlyste i sin udtalelse om den fælles landbrugspolitik, sættes en stopper for opdræt i bure; |
| --- | --- |

48.

| 49. | foreslår, at der af hensyn til dyrevelfærden indrettes gårdslagterier og små slagterier i nærområdet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | anmoder om, at der sker en forlængelse ud over den 31. december 2020 af undtagelsesordningen, der giver producenter af fjerkræ og kaniner mulighed for at slagte og behandle deres produktion på bedriften med henblik på lokal afsætning i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (1); |
| --- | --- |

50.

| 51. | foreslår en styrkelse af det tyske formandskabs forslag om at oprette et europæisk »dyrevelfærdsmærke«; |
| --- | --- |

51.

| 52. | anbefaler tillige en tydelig og obligatorisk deklaration for avlsmetoden, der dækker dyrets cyklus, herunder transporten af dyret, for at give producenterne mulighed for at opnå anerkendelse af forbedringen af deres praksis og give forbrugerne mulighed for at vælge produkter, der opfylder deres ønsker, som det er tilfældet med den europæiske mærkning af æg. |
| --- | --- |

52.

Andre politikker

| 53. | Det Europæiske Regionsudvalg anbefaler, at den nye lovgivning om bæredygtige fødevaresystemer, som bebudes i »fra jord til bord«-strategien, etablerer en retlig ramme, der forpligter EU til at indlede en reel agroøkologisk omstilling, som omlægger fødevareefterspørgslen gennem et fødevaremiljø, der bidrager til at ændre kostvaner, bremser den tiltagende overvægt, reducerer kødforbruget, afkorter forsyningskæderne, øger forbruget af sæsonvarer og drastisk reducerer fødevarespildet; |
| --- | --- |

53.

| 54. | anmoder Kommissionen om at fremme udviklingen af korte forsyningskæder:






  a) | ved at tilpasse hygiejneregler og -standarder til forarbejdning af produkter på bedriften og mere generelt ved at anvende fødevarelovgivningen på en måde, der er tilpasset små producenter, og tilsvarende med hensyn til kravene til mærkning |
| --- | --- | --- |

54.

a)

ved at tilpasse hygiejneregler og -standarder til forarbejdning af produkter på bedriften og mere generelt ved at anvende fødevarelovgivningen på en måde, der er tilpasset små producenter, og tilsvarende med hensyn til kravene til mærkning

| b) | ved at støtte lokale og kollektive projekter vedrørende for det første udstyr, der er nødvendigt til lokal forarbejdning (lille slagteri, mobilt slagteri, grøntsagsforarbejdningslokale, offentligt køkken, lokale markedsinfrastrukturer som offentlige haller og gårdbutikker mv.) og for det andet etablering af små lokale kooperative konsortier inden for produktion, forarbejdning og markedsføring; |
| --- | --- |

b)

ved at støtte lokale og kollektive projekter vedrørende for det første udstyr, der er nødvendigt til lokal forarbejdning (lille slagteri, mobilt slagteri, grøntsagsforarbejdningslokale, offentligt køkken, lokale markedsinfrastrukturer som offentlige haller og gårdbutikker mv.) og for det andet etablering af små lokale kooperative konsortier inden for produktion, forarbejdning og markedsføring;

| 55. | foreslår, at EU gennemfører henstillingerne i Europa-Parlamentets initiativbetænkning fra 2017 (2) om koncentrationen af landbrugsjord i EU, herunder oprettelsen af et »europæisk observationscenter for landbrugsjord«. Udvalget foreslår, at EU — i form af et EU-direktiv i stil med vanddirektivet — gennemfører de »frivillige retningslinjer for jordforvaltning« (3), der blev vedtaget af FAO i 2012, med henblik på at forbedre sikkerheden for adgang til jord og dermed fremme unge landbrugeres muligheder for at etablere sig; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om et nyt EU-direktiv om landbrugsjord for at dæmme op for det faldende indhold af organisk materiale i jorden, standse jorderosionen og prioritere livet i jordbunden i forbindelse med de forskellige former for landbrugspraksis; |
| --- | --- |

56.

| 57. | anbefaler at styrke direktiverne om vand og droppe undtagelser (»nitratdirektivet«); |
| --- | --- |

57.

| 58. | anbefaler at styrke gennemførelsen af den cirkulære økonomi i forbindelse med behandling af husdyrgødning med henblik på udnyttelse inden for landbrug (kompost og organisk gødning); |
| --- | --- |

58.

| 59. | anmoder om, at en ny EU-lovgivning om frø i overensstemmelse med udvalgets udtalelse om genressourcer i landbruget frigiver brugen og markedsføringen af traditionelle frøsorter, især ved at medtage de ændringer, der er foreslået i den nye forordning om økologisk landbrug, med henblik på registrering i kataloget over økologiske frø; |
| --- | --- |

59.

| 60. | anmoder om, at EU-lovgivningen med henblik på at fremme biodiversiteten udelukker genetisk modificerede frø eller frø produceret ved mutagenese; |
| --- | --- |

60.

| 61. | anmoder om, at den samfundsmæssige merværdi og de positive eksterne virkninger, der er forbundet med agroøkologien, afspejles i økonomisk henseende for producenterne, så de bliver aktører i denne omstilling; |
| --- | --- |

61.

| 62. | anbefaler, at der for at sikre retten til agroøkologiske fødevarer for hele befolkningen tilskyndes til foranstaltninger som






  a) | nedsættelse af momsen på økologiske, lokale og sæsonprodukter |
| --- | --- | --- |

62.

a)

nedsættelse af momsen på økologiske, lokale og sæsonprodukter

| b) | en »nærhedsbaseret« spisekupon for sådanne produkter |
| --- | --- |

b)

en »nærhedsbaseret« spisekupon for sådanne produkter

| c) | en meget stor procentdel økologiske, lokale og sæsonbestemte produkter i kollektive køkkener; |
| --- | --- |

c)

en meget stor procentdel økologiske, lokale og sæsonbestemte produkter i kollektive køkkener;

| 63. | foreslår, at varespecifikationerne for BOB'er og BGB'er kommer til at omfatte agroøkologisk praksis; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer til, at EU ophører med at importere landbrugsprodukter, som ikke lever op til EU's sociale og miljømæssige produktionsstandarder, herunder »Fra jord til bord«-strategien, og som skaber illoyal konkurrence med de europæiske produktionskæder, og med at eksportere overproduktion til lave priser — under de europæiske produktionsomkostninger — hvilket ofte ruinerer producenterne i tredjelande; |
| --- | --- |

64.

| 65. | anbefaler, som i sin udtalelse om den fælles landbrugspolitik, at der indføres nye, mere retfærdige og mere solidariske multilaterale og bilaterale regler, der integrerer den agroøkologiske tilgang; |
| --- | --- |

65.

| 66. | anmoder om, at den uafhængige offentlige forskning inden for agroøkologi/skovlandbrug og kollaborativ forskning mellem landbrugere og forskere støttes yderligere på europæisk plan, herunder inden for samfundsvidenskab, der studerer dynamikken i socioteknisk omstilling. Udvalget glæder sig over Kommissionens initiativ til at fremme og koordinere et netværk af agroøkologiske eksperimenter. |
| --- | --- |

66.

Lokalt og regionalt niveau

| 67. | Det Europæiske Regionsudvalg anbefaler, at indførelsen af agroøkologi ledsages af en meget aktiv støtte fra lokale og regionale myndigheder, navnlig med hensyn til teknisk oplæring af nytilkomne, støtte til etablering af unge landbrugere, uafhængig rådgivning til landbrugere, støtte til korte forsyningskæder og til forarbejdning i lille målestok af landbrugsprodukter, regler for landbrugsjord og byplanlægning, udvikling af beskyttede landbrugsarealer, oprettelse af demonstrationsbedrifter inden for agroøkologi samt værktøjer til overvågning af gennemførelsen af den agroøkologiske omstilling; |
| --- | --- |

67.

| 68. | foreslår »langsigtede kontrakter med henblik på agroøkologisk innovation« mellem grupper af landbrugere og lokale eller regionale offentlige myndigheder i forbindelse med redskaberne fra Det Europæiske Innovationspartnerskab for landbrugets produktivitet og bæredygtighed; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer EU til, som det blev gjort med borgmesterpagten for klima og energi, at koordinere og anspore til et netværk af kommuner, der har påtaget sig at træffe foranstaltninger til fordel for modstandsdygtige og bæredygtige landbrugs- og fødevaresystemer. |
| --- | --- |

69.

Bruxelles, den 5. februar 2021.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55).

1

(2)  Europa-Parlamentet (27.4.2017), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2017-0197_da.html.

2

(3)  http://www.fao.org/3/a-i2801e.pdf.

3

---

| 26.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 106/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 106/25

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om en Union med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse

(2021/C 106/06)

| Hovedordfører: | Jácint HORVÁTH (HU/PES), kommunalbestyrelsesmedlem i Nagykanizsa |
| --- | --- |
| Basisdokumenter: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — En Union med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse
  COM(2020) 620 final
  Forslag til Rådets henstilling om romaernes ligestilling, integration og deltagelse
  COM(2020) 621 final |

Hovedordfører:

Jácint HORVÁTH (HU/PES), kommunalbestyrelsesmedlem i Nagykanizsa

Basisdokumenter:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — En Union med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse

COM(2020) 620 final

Forslag til Rådets henstilling om romaernes ligestilling, integration og deltagelse

COM(2020) 621 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Generelle bemærkninger — romaerne som et europæisk etnisk mindretal

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg er tilfreds med Kommissionens meddelelse, som vidner om Kommissionens og Det Europæiske Råds kontinuerlige indsats for at integrere romasamfundene (1) og vilje til at komme forskelsbehandling og udstødelse af romaer til livs. Udvalget glæder sig ligeledes over Rådets seneste henstilling vedrørende dette spørgsmål og understreger, at det er vigtigt at informere de lokale og regionale niveauer og fastsætte konkrete mål. Med henblik herpå opfordrer udvalget indtrængende Kommissionen og Rådet til at sikre en passende opfølgning på de opnåede resultater; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at romaerne er Europas største etniske mindretal. Mange romaer fratages fortsat deres grundlæggende rettigheder, lever i fattigdom og udsættes for ekstrem forskelsbehandling og social udstødelse. Da dette er et europæisk problem, og disse mennesker er europæiske borgere, er det så meget desto mere chokerende, at EU-medlemsstaternes regeringer og EU endnu ikke har formået at gennemføre vellykkede integrations- og inklusionspolitikker, der giver romaerne mulighed for fuldt ud at udøve de rettigheder og det ansvar, der følger af unionsborgerskabet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at et af Kommissionens vigtigste mål (2) — en Union med ligestilling — ikke vil kunne nås i Europa uden aktiv deltagelse af romasamfundene, som anslås at udgøre 10-12 mio. mennesker; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bekræfter, at der i det seneste årti kun er gjort begrænsede fremskridt med hensyn til integration af romaerne. Der er gjort enkelte fremskridt, hvad angår visse af de sektorspecifikke prioriteter, der opstilles i meddelelsen, men overordnet set er de opstillede mål ikke blevet nået. Det vil derfor blive nødvendigt i fremtiden at se nærmere på tildelingen af ressourcer til dette spørgsmål og om nødvendigt øge dem, fortsætte udviklingen af en integreret tilgang og tilskynde til anvendelse af innovative løsninger. Det skal især understreges, at det er nødvendigt fortsat at yde professionel og økonomisk støtte til vellykkede programmer for at opnå langvarige resultater; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker desuden, at det er nødvendigt at forny og optrappe indsatsen for romaernes ligestilling, sociale integration og deltagelse på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til i lyset af de fortsat utilfredsstillende resultater, når det gælder om at finde en løsning på problemerne med uddannelse, beskæftigelse, sundhed og boliger, der skyldes forskelsbehandling og den sociale situation, at optrappe deres indsats, bl.a. ved at øge de regionale og lokale myndigheders medansvar; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anerkender, at romasamfundene rammes særdeles hårdt af virkningerne af covid-19-pandemien. Pandemien og de socioøkonomiske og sundhedsmæssige konsekvenser heraf forværrer de eksisterende forskelle yderligere og udvider kløften. Desuden udvander pandemiens virkninger nogle af de resultater, der hidtil er opnået. Det er derfor nødvendigt at afsætte flere ressourcer til romaerne som led i genopretningsprocessen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at en forbedring af romaernes ligestilling og integration ikke alene er væsentlig for de grundlæggende rettigheder, men også har en klar økonomisk betydning. En vellykket gennemførelse af strategien vil også være afgørende for de økonomiske resultater i de medlemsstater, hvor romaerne udgør en stor del af befolkningen (over 1 %); |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig især over Europa-Parlamentets betænkning om »Gennemførelsen af de nationale strategier for romaernes integration: bekæmpelse af negative holdninger til personer med romabaggrund i Europa« (3), der blev vedtaget i 2020, og hvori der fastsættes specifikke foranstaltninger og mål. RU anbefaler desuden, at der tages hensyn til de fremadrettede konklusioner i denne rapport under udarbejdelsen af de nationale strategiske rammer for romaer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | støtter erklæringen mod romafjendtlighed (4) fra borgmestre og lokale og regionale folkevalgte fra Europarådets medlemsstater. Udvalget opfordrer derudover EU-institutionerne til at indgå i et tættere samarbejde med Europarådet om at forbedre romaernes situation, bl.a. ved at støtte den nyoprettede europæiske alliance af byer og regioner for inklusion af romaer og rejsende folk samt oplysningskampagnen »Dosta!«, som er en stor succes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bifalder og glæder sig især over, at premierministrene i landene på Vestbalkan, hvor romaer udgør en stor andel af befolkningen, i juli 2019 vedtog en erklæring om integration af romaer i forbindelse med EU's udvidelsesproces (5), hvori de forpligtede sig til konkrete forbedringer af romaernes situation inden EU-tiltrædelse. |
| --- | --- |

11.

Nationale strategiske rammer for romaer, overordnede mål

| 12. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at der i meddelelsen tages hensyn til konklusionerne fra evalueringen af den foregående ramme, de årlige vurderinger af gennemførelsen af de nationale strategier og analysen af årsagerne til tidligere foranstaltningers begrænsede virkninger, og at den bygger på omfattende høringer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger imidlertid, at der i meddelelsen ikke redegøres for de positive og negative erfaringer med gennemførelsen af tidligere nationale strategier for romaer. Der drages ingen konklusioner, der tales ikke om bedste praksis eller nogen effektive foranstaltninger, der er blevet truffet af de enkelte medlemsstater, og som vil kunne vedtages eller gennemføres andre steder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anfører, at en af nøglerne til at opnå fremskridt på dette område er at pålægge medlemsstaterne at indføre en national strategisk ramme for romaer. Udvalget beklager, at flere medlemsstater i den foregående cyklus ikke udviklede en strategisk ramme, idet den var frivillig; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bekræfter sin støtte til det arbejde, der udføres af Kommissionen, som gennem offentliggørelse af retningslinjer for integrationsstrategier ønsker at hjælpe EU's medlemsstater og kandidatlandene med at udarbejde effektive nationale strategier for romaer. Udvalget bemærker imidlertid, at hvis man havde taget ved lære af de mange negative erfaringer i forbindelse med gennemførelsen af EU's romastrategi i den foregående cyklus, ville det ved udviklingen af den nuværende strategi have været muligt at foretage en konsekvent nytænkning af tilgangen på dette område; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker med bekymring, at undersøgelser foretaget af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) bekræfter den foruroligende situation med forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, ikke kun i forbindelse med jobsøgning, men også på arbejdspladsen, hvor 22 % af respondenterne har følt sig som ofre for forskelsbehandling på grund af deres etniske oprindelse eller indvandrerbaggrund. Hvad angår adgangen til varer og tjenesteydelser (offentlig forvaltning, offentlig transport, butikker, restauranter osv.), oplevede romaerne (28 %) den højeste grad af forskelsbehandling; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker endvidere, at meddelelsen ikke tager hensyn til den mulige mangel på civilsamfundsorganisationer og eksperter, som er en væsentlig hindring for fremskridt i nogle medlemsstater, hovedsageligt fordi NGO'ernes funktion hæmmes. I sidste ende kan dette have indvirkning på mulighederne for integration af romaer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at de nationale strategiske rammer for romaer skal bidrage til gennemførelsen af EU's handlingsplan mod racisme og den europæiske søjle for sociale rettigheder samt til gennemførelsen af FN's 2030-dagsorden og målene for bæredygtig udvikling. Sammenhængen med disse forskellige dokumenter, bidraget til målene og omfanget af disse bør nævnes specifikt i de nationale strategiske rammer for romaer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at Kommissionen i sin meddelelse og sit forslag til Rådets henstilling har fastsat yderst ambitiøse, men også nødvendige, diversificerede og afbalancerede mål, både horisontalt og sektorspecifikt. For reelt at nå disse mål senest i 2030 bør den bredest mulige vifte af lokale og nationale civilsamfundsorganisationer for romaer inddrages i planlægningen, gennemførelsen og overvågningen af samt opfølgningen på de nationale strategiske rammer for romaer. Derudover bør de fremsatte forslag integreres, og der bør gives mulighed for en regelmæssig revision af strategien; |
| --- | --- |

19.

| 20. | gør opmærksom på, at meddelelsen ikke tager højde for en situation, hvor der ikke opnås noget resultat af de foranstaltninger, der er fastsat i de strategiske rammer. I lyset af erfaringerne fra den foregående cyklus giver muligheden for, at nogle medlemsstater ikke gennemfører de nationale strategiske rammer, fortsat anledning til alvorlig bekymring for udvalget. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til nøje at overvåge fremskridtene i medlemsstaterne, sikre at den relevante EU-lovgivning håndhæves og hurtigt vurdere behovet for yderligere lovgivning, da manglen på sanktioner risikerer at forsinke romaernes integration og inklusion yderligere. Kommissionen bør overveje at oprette et europæisk rådgivende udvalg med bl.a. eksperter inden for romapolitikker samt repræsentanter for lokale og regionale myndigheder med konkrete erfaringer med romaspørgsmål i felten. Udvalget fremhæver endvidere behovet for at forbedre romaernes repræsentativitet i udformningen og gennemførelsen af de nationale strategiske rammer for romaer; |
| --- | --- |

20.

| 21. | støtter yderligere samarbejde med Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) i forbindelse med den regelmæssige gennemgang af de nationale strategiske rammer for romaer. Tilgængeligheden af tilstrækkelige data er af afgørende betydning, både for at vurdere situationen og måle fremskridtene. Der bør tages behørigt hensyn til dette, da der ved mange lejligheder er opstået et problem med, at midler til integration af romaer er blevet brugt på målgrupper uden romabaggrund; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at de mål og foranstaltninger, der er fastsat i de nationale strategiske rammer for romaer, bør tage hensyn til de særlige territoriale forhold i medlemsstaterne og til ugunstigt stillede mikroregioner, der kræver særlige foranstaltninger; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er enig i, at udfordringerne med hensyn til romaernes ligestilling, sociale integration og deltagelse varierer kraftigt afhængigt af størrelsen af romabefolkningen og dens andel af den samlede befolkning samt af den bredere økonomiske sammenhæng og den nedarvede udstødelse og forskelsbehandling. De varierer også, alt efter hvor og hvordan romaerne bor (landdistrikt, by, som rejsende, segregerede områder) og de specifikke aspekter såsom grænseoverskridende mobilitet, migration og problemer med civiloplysninger. |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger imidlertid, at den nationale strategiske ramme skal afspejle de lokale og regionale forskelle, identificere områder med specifikke problemer og bidrage til anvendelsen af skræddersyede løsninger; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over Kommissionens opfordring til medlemsstater med store romabefolkninger om at medtage mere ambitiøse forpligtelser i deres nationale strategiske ramme for romaer, som bør integrere romaernes ligestilling og integration i politikker på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | støtter Kommissionens opfordring til medlemsstaterne om hvert andet år at rapportere om gennemførelsen af de nationale strategiske rammer for romaer suppleret med data fra civilsamfundet og FRA. Udvalget opfordrer indtrængende Kommissionen til at arbejde hen imod den bredest mulige inddragelse af civilsamfundsorganisationer og lokale og regionale myndigheder, der beskæftiger sig med romaspørgsmål; |
| --- | --- |

26.

Bemærkninger til de sektorspecifikke mål

| 27. | Det Europæiske Regionsudvalg bekræfter, at de fire centrale tematiske områder, som Kommissionen har udpeget til at definere sine grupper af mål, nemlig uddannelse, beskæftigelse, sundhedspleje og boliger, spiller en central rolle for romaernes integration, sammen med den rolle, der spilles af de sociale tjenester, navnlig på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om, at romabørn ifølge EU's anden undersøgelse af mindretal og forskelsbehandling (EU MIDIS II) (6) halter bagefter andre børn inden for alle uddannelsesindikatorer. Kun omkring halvdelen (53 %) af alle romabørn mellem fire år og den alder, hvor den obligatoriske skolegang begynder, deltager i førskoleundervisning. Gennemsnitligt har 18 % af romaerne i alderen 6-24 år et lavere uddannelsesniveau end det, der svarer til deres alder. Andelen af unge romaer, der forlader skolen tidligt, er uforholdsmæssigt høj sammenlignet med befolkningen generelt. Udvalget fordømmer den segregation af romabørn, som på trods af det lovbestemte forbud mod denne praksis og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols seneste retspraksis stadig finder sted i skolerne i visse medlemsstater. |
| --- | --- |

28.

| 29. | glæder sig over den henstilling, som Europarådet vedtog i juli 2020 (7), om at integrere romabefolkningens og/eller de rejsendes historie i skolernes læseplaner og undervisningsmateriale. Henstillingen er særlig relevant for medlemsstater med en betydelig romabefolkning |
| --- | --- |

29.

| 30. | anbefaler, at der i rammens målsætninger medtages fakta om romaernes historie og kultur i lærebøger på primær- og sekundærtrinnet samt indikatorer for dette. Målet er at sikre, at eleverne navnlig i lande, hvor romaerne udgør mere end 1 % af befolkningen, kan tilegne sig positiv historisk, litterær og kunstnerisk viden om romaer i alle skoleårene. Forebyggelse af racisme mod romaer gennem uddannelse bør være en prioritet i alle medlemsstater, uanset hvor stor en andel af befolkningen romaerne udgør; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker, at de digitale uddannelsesmodeller, der er indført på grund af covid-19-pandemien, er medvirkende til, at romabørn i skolealderen forlader skolen for tidligt, idet de fleste mangler de nødvendige IT-værktøjer og adgang til højhastighedsinternet, ikke er i stand til at behandle programmets emner selvstændigt og ikke modtager tilstrækkelig støtte fra forældrene; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger derfor, at når de restriktive foranstaltninger, der er indført på uddannelsesområdet som følge af covid-19-pandemien, ophæves, vil uddannelsesmæssige støtteprogrammer være af afgørende betydning; |
| --- | --- |

32.

| 33. | bemærker, at ifølge EU's anden undersøgelse af europæiske mindretal og forskelsbehandling (EU-MIDIS II) (8) er det kun en fjerdedel af romaer over 16 år, som er »beskæftigede« eller »selvstændige«. Beskæftigelsesfrekvensen for romakvinder er betydeligt lavere end for mænd (16 % mod 34 %). Samlet set viser undersøgelsen, at andelen af romaer i alderen 20-64 år i lønnet beskæftigelse er 43 %, hvilket ligger et godt stykke under EU-gennemsnittet (70 % i 2015); |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at ifølge den ovennævnte undersøgelse foretaget af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) er det blandt romaerne, at man finder den mest udprægede forskelsbehandling, når det gælder sundhedspleje (8 %), mens deres forventede levetid er lavere end for den samlede befolkning; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bakker op om Europa-Parlamentets opfordring til medlemsstaterne om at sikre effektiv og rettidig afhjælpning for alle, der overlever tvangssterilisation, herunder gennem indførelse af effektive erstatningsordninger; |
| --- | --- |

35.

| 36. | henleder opmærksomheden på, at en betydelig andel af romaerne lever i husstande uden adgang til det offentlige forsyningsnet og basale boligfaciliteter. De har derfor en stor risiko for at leve under meget dårlige boligforhold. |
| --- | --- |

36.

| 37. | er enig i opfordringen til medlemsstaterne om at sikre romaerne tilstrækkelig adgang til ordentlige, ikkeafsondrede boliger, og at alle nationale strategiske rammer for romaer omfatter målet om at forhindre tvangsudsættelser uden alternative boligtilbud som anført i Rådets henstilling og bilag 1 til meddelelsen. Udvalget ser gerne, at målet nås allerede midtvejs i den periode, som rammen dækker, da et stort antal romaer i EU er blevet sat ud af deres bolig og dermed har mistet deres hjem og lever under uværdige forhold; |
| --- | --- |

37.

Bemærkninger til de institutionelle rammer

| 38. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at fordi der hverken er blevet gennemført en samlet reform af ressourceallokeringen eller udviklet institutionel kapacitet og absorptionsevne, er det ikke forventeligt, at der vil ske en gennemgribende ændring af ressourceanvendelsen. Hvis støtteprogrammerne skal være effektive, er det også nødvendigt at strømline og forenkle procedurerne og ændre formidlingsorganernes fremgangsmåde. Støttepolitikken bør forenkles, den bør være nemmere at forstå, være mere gennemsigtig og bringes tættere på borgerne. |
| --- | --- |

38.

| 39. | bemærker, at romaer, der er særligt berørt af udstødelse, og som gør brug af deres ret til fri bevægelighed til at bo og/eller arbejde i andre medlemsstater, ofte udsættes for forskelsbehandling og udnyttelse i disse lande. Regionsudvalget understreger betydningen af tværnationalt samarbejde på nationalt, regionalt og lokalt plan for at forhindre udnyttelse på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

39.

| 40. | anbefaler, at man primært benytter sig af andre støtteteknikker (prioriterede projekter, procedurer med forhandling, overordnede tilskud, normativ støtte) og ikke så meget af udbudsprogrammer som skaber ulige konkurrencevilkår, når man ønsker at støtte integrationsprogrammer; |
| --- | --- |

40.

| 41. | anbefaler at stoppe brugen af den fælles betegnelse »roma«, da den ikke tager hensyn til mangfoldigheden i befolkningen med romabaggrund. Udvalget foreslår i stedet at vedtage udtrykket »personer med romabaggrund«; |
| --- | --- |

41.

| 42. | anbefaler medlemsstaterne, at de ud over de rette faglige garantier løbende sikrer en uhindret finansiering af de initiativer for social opstigning, som har vist sig effektive, samt andre projekter på området. Det har nemlig vist sig, at flere projekter, som allerede var vellykkede, kun havde kunnet opnå ny finansiering efter, at de var blevet udlagt som innovation og eksempler på en hidtil uset udvikling. Det er ligeledes afgørende at sikre løbende finansiering af effektive projekter, der gennemføres af civilsamfundsorganisationer uden egne midler eller aktiver, og som ikke råder over økonomiske reserver. |
| --- | --- |

42.

| 43. | finder det særlig vigtigt, at romaorganisationer, der arbejder for integration, har mulighed for gradvist at øge deres kapacitet i overensstemmelse med princippet om gradvis udvikling og vækst. Det bør også være muligt at gennemføre startupprojekter, som kun har behov for meget små beløb, sådan at også de dårligst stillede områder har mulighed for at påbegynde en bevidst integration af romaerne. Denne proces bør skydes i gang og støttes af et program for forberedelse af projekter, og dens iværksættelse bør ske med støtte fra mentorer; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger, at finansieringen af nationale strategiske rammer også kræver en integreret tilgang for så vidt angår de forskellige midler, der er afsat til udvikling. Der bør lægges vægt på behovet for en mere effektiv koordinering af projekter vedrørende udvikling af infrastrukturer og menneskelig kapacitet, så der bliver samlet adgang til ressourcerne fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF) i forbindelse med integrerede udviklingsprogrammer for komplekse projekter, der har til formål at styrke den sociale samhørighed. Koordineringen af disse ressourcer kræver, at man justerer de relevante gennemførelsesinstrumenter, som støtter den strategiske tilgang; |
| --- | --- |

44.

| 45. | glæder sig navnlig over Kommissionens tilsagn i EU-handlingsplanen mod racisme 2020-2025 om at foregå med et godt eksempel som institution ved at træffe foranstaltninger til en betydelig forbedring af repræsentativiteten blandt Kommissionens ansatte gennem rekrutterings- og udvælgelsestiltag. Når Kommissionen gennemfører disse foranstaltninger, vil den sikre, at de også kommer til at gælde for romaer, og den opfordrer de øvrige EU-institutioner til at tage initiativer til at fremme diversitet og integration på arbejdspladsen. RU støtter denne tilgang og mener også, den bør gælde udvalget. |
| --- | --- |

45.

De lokale og regionale myndigheders rolle

| 46. | Det Europæiske Regionsudvalg henleder medlemsstaternes regeringers opmærksomhed på, at det vil være hensigtsmæssigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i udarbejdelsen af de nationale strategiske rammer for romaerne. De lokale og regionale myndigheder er de organisationer, der er tættest på romaerne. De befinder sig i frontlinjen og konfronteres løbende med de problemer, der opstår, og de råder over reelle midler og ressourcer til at forbedre situationen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder er det forvaltningsniveau, der bærer det største ansvar for integration af romaerne, og at de bør støtte inklusionen af dem med en ikke-paternalistisk tilgang fra bunden og op; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer til, at man i alle medlemsstater sørger for, at der oprettes og drives lokale og/eller regionale fora for udveksling, som kan følge gennemførelsen af de strategiske nationale rammer, så man styrker dialogen og sikrer et vist samarbejdsniveau. Kun veletablerede arbejdsrelationer mellem alle interessenter kan føre til effektiv integration, og styrkelse af den decentraliserede tilgang sikrer en mere effektiv gennemførelse af programmerne; |
| --- | --- |

48.

| 49. | anbefaler, at de lokale myndigheder i områder, hvor der er romagrupper, støtter programmerne for udvikling af lokalsamfund, som giver de berørte små romasamfund og -grupper adgang til yderst vigtig praktisk basisviden, som det er nødvendigt at beherske i dagligdagen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at sørge for, at der i de lokale og regionale medier offentliggøres indhold, som gør op med fordomme om romaer; |
| --- | --- |

50.

| 51. | henleder også de lokale og regionale myndigheders opmærksomhed på, at udbredelse af viden om romaernes historie og kultur og fremme af kendskabet til andre kulturer har potentiale til at mindske racismen effektivt. |
| --- | --- |

51.

Bruxelles, den 5. februar 2021.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Ligesom i Kommissionens meddelelse omfatter det overordnede begreb »roma« i denne udtalelse en bred vifte af forskellige folkeslag såsom roma, sinti, kalé, romanichel og boyash/rudari. Den omfatter også grupper såsom ashkali, egyptere, yenish, dom, lom, rom og abdal samt rejsende folk, herunder etniske rejsende eller dem, der administrativt betegnes som »gens du voyage«, og folk, som identificerer sig som sigøjnere, tsiganes eller tziganes, uden at disse gruppers specifikke særpræg fornægtes.

1

(2)  Et EU med ligestilling: EU-handlingsplan mod racisme 2020-2025 — COM(2020) 565 final.

2

(3)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2020-0147_DA.html.

3

(4)  http://a.cs.coe.int/team81/congress_form/Inscriptions/Declaration_Against_anti_gypsyism.aspx.

4

(5)  https://www.romaeducationfund.org/wp-content/uploads/2019/07/Western-Balkans-Declaration-on-Roma-Integration-and-EU-enlargement.pdf.

5

(6)  https://fra.europa.eu/en/project/2015/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey.

6

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809ee48c.

7

(8)  https://fra.europa.eu/en/project/2015/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey.

8

---

| 26.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 106/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 106/31

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om et nyt EFR for forskning og innovation

(2021/C 106/07)

| Ordfører: | Christophe CLERGEAU (FR/PES), medlem af regionalrådet i Pays-de-la-Loire |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Et nyt EFR for forskning og innovation
  COM(2020) 628 final |

Ordfører:

Christophe CLERGEAU (FR/PES), medlem af regionalrådet i Pays-de-la-Loire

Basisdokument:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Et nyt EFR for forskning og innovation

COM(2020) 628 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om konklusionerne i sin udtalelse »Horisont Europa: Det niende rammeprogram for forskning og innovation«, hvori udvalget:






  — | opfordrer til en reel bevidsthed om den topkvalitet, der findes i alle EU's medlemsstater og regioner, for at højne den videnskabelige topkvalitet i hele EU og ikke blot i nogle få større regioner og storbyområder |
| --- | --- | --- |

1.

—

opfordrer til en reel bevidsthed om den topkvalitet, der findes i alle EU's medlemsstater og regioner, for at højne den videnskabelige topkvalitet i hele EU og ikke blot i nogle få større regioner og storbyområder

| — | dybt beklager den fortsatte manglende vilje til at anerkende den videnskabelige topkvalitets territoriale forankring samt de regionale økosystemers og innovationshubs' bidrag til dynamikken i EU |
| --- | --- |

—

dybt beklager den fortsatte manglende vilje til at anerkende den videnskabelige topkvalitets territoriale forankring samt de regionale økosystemers og innovationshubs' bidrag til dynamikken i EU

| — | indtrængende opfordrer til fuld inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i den strategiske planlægning [...] og i den forbindelse hensyntagen til strategier om intelligent specialisering |
| --- | --- |

—

indtrængende opfordrer til fuld inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i den strategiske planlægning [...] og i den forbindelse hensyntagen til strategier om intelligent specialisering

| — | påpeger, at det er nødvendigt at anerkende den territoriale indvirkning som værende en af bestanddelene i en konsekvensanalyse, når man evaluerer programmet og dets projekter; |
| --- | --- |

—

påpeger, at det er nødvendigt at anerkende den territoriale indvirkning som værende en af bestanddelene i en konsekvensanalyse, når man evaluerer programmet og dets projekter;

| 2. | glæder sig over, at denne meddelelse giver mulighed for at foreslå en sammenhængende strategi for inddragelse af alle interessenter i styrkelsen af Europas indsats på forsknings- og innovationsområdet. Udvalget konstaterer dog, at meddelelsen ikke er afbalanceret, da den i alt for høj grad præsenterer EFR som en forlængelse af Horisont Europa på bekostning af de øvrige aspekter, der skal tages med i betragtning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | støtter de ambitiøse initiativer, der præsenteres i meddelelsen, og som bidrager til at ruste Europa til de forestående globale udfordringer, der kan ændre forskningslandskabet, og gør det muligt at styrke Europa gennem videnudvikling. Forskning og innovation (FoI) skal spille en nøglerolle i forbindelse med den grønne, digitale, sociale og økonomiske omstilling, som Europa står over for. Disse politikker skal ligeledes hjælpe Europa med at overvinde covid-19-krisen, som det fremgår af den igangværende ERAvsCorona-handlingsplan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over Kommissionens nye fokus på at inddrage borgerne i spørgsmål om forskning og innovation. Udvalget slår til lyd for, at en sådan inddragelse — idet den videnskabelige frihed respekteres — kommer til at omfatte hele forløbet med definition, gennemførelse og opfølgning af disse politikker og ikke begrænser sig til at »oplyse« eller »informere« borgerne, som hellere vil deltage aktivt. Udvalget mener, at inddragelsen først skal ske i lokalområderne, og at byer og regioner spiller en central rolle med hensyn til at forenkle og udvikle den samt tilpasse forskning og innovation til samfundets værdier, behov og forventninger. Således øger regionale og lokale aktørers fælles udformning og fælles ansvar for processen og for forsknings- og innovationsresultaterne udbredelsen og accepten af forskning og innovation i samfundet. Byerne og regionerne tilvejebringer også vigtige ressourcer til gennemførelsen af den mere omfattende dagsorden for åben videnskab, som er afgørende for udviklingen af et europæisk forskningsrum for forskning og innovation; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bifalder Kommissionens tilsagn om at afsætte 3 % af BNP til FoU og fastsætte et mål på 1,25 % for den offentlige indsats inden 2030 (mod de nuværende 0,81 %), men er i tvivl om, hvorvidt disse mål kan nås, eftersom genopretningsplanen ikke indeholder nogen massiv indsats inden for FoI og f.eks. opgiver det af Kommissionen foreslåede »EU4Health-program«; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager, at det på trods af en fælles kommissærportefølje for politikområderne forskning, innovation, uddannelse og ungdom ikke er muligt at foreslå en ny strategi for et europæisk undervisnings- og forskningsrum. Udvalget minder om, at det er nødvendigt at anlægge en tværgående tilgang til disse spørgsmål, der er tæt forbundet med regionalpolitikken. Udvalget håber, at den meddelelse om en global tilgang til forskning, innovation, uddannelse og unge, som Kommissionen har bebudet i sit arbejdsprogram for 2021, går i denne retning; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at meddelelsen blot er et første skridt i retning af nye konkrete foranstaltninger og vedtagelsen af en forsknings- og innovationspagt. Udvalget anmoder om at blive inddraget i forberedelsen af disse nye etaper og ser gerne, at pagten bliver anvendt til at forsvare den akademiske frihed samt undervisernes, forskernes, de studerendes og de intellektuelles ytringsfrihed og deres bevægelsesfrihed såvel i EU som mellem EU og alle dets partnerlande. Udvalget mener derfor, at de samme principper bør overholdes i den internationale samarbejdspolitik inden for rammerne af EFR og er bekymret over den hastige forringelse af den akademiske frihed, der forekommer i mange lande verden over; |
| --- | --- |

7.

| 8. | påpeger, at en ordentlig overvågning af og opfølgning på innovationen og forskningen er afgørende for en effektiv politikgennemførelse. Udvalget minder i den forbindelse om udtalelsen om »Den regionale resultattavle for innovation og dens betydning for de regionale stedbaserede politikker«, hvori der gøres opmærksom på, at RIS er et vigtigt instrument til sammenligning af tendenserne i udkommet af de regionale innovationspolitikker, og at den indflydelse, resultattavlen har på beslutningstagningen på det regionale område, bør styrkes for at optimere de regionale økosystemer for innovation og den intelligente specialisering; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over de fremskridt, som meddelelsen medfører i form af en mere strategisk vision for partnerskabet mellem Kommissionen og medlemsstaterne med inddragelse af de regionale myndigheder, som ofte har beføjelser til at fremme disse politikker, en mere integreret tilgang til FoI-spørgsmål samt en større hensyntagen til de mål, som disse politikker skal opfylde, og deres indvirkninger på samfundet. Udvalget glæder sig også over, at Kommissionen i sin meddelelse ser på mulighederne for en mere åben forvaltning på flere niveauer, at den med begrebet »ERA hubs« vil gøre det muligt i højere grad at anerkende de roller, som de regionale økosystemer og innovationshubs spiller, at den styrker samordningen med videregående uddannelse, digital uddannelse og digitale færdigheder, og at den stræber efter et mere inkluderende europæisk forskningsrum, der fremmer adgangen til videnskabelig topkvalitet og formidling af forskningsresultater; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver, at det er vigtigt at udvikle deleøkonomien og bevægeligheden for viden. Principper og praksis for formidling af forsknings- og innovationsprogrammers og -projekters resultater — idéer, indsigt, metoder, prototyper, opfindelser og andre lignende videnresultater — bør finansieres, så de kan genopdages, gøres tilgængelige og anvendes aktivt i hele Europa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | støtter forslaget om at udarbejde inkluderende planer for kønsligestilling for at fremme EU's strategi for ligestilling mellem kønnene inden for FoI og opfordrer til, at byer og regioner inddrages. Udvalget minder i den forbindelse om, at der blandt foranstaltningerne under det nye EFR kan findes foranstaltning 12 vedrørende ligestilling mellem kønnene, der skal styrke det europæiske potentiale inden for FoI, og understreger behovet for at udligne kønsskævhederne i forbindelse med den digitale omstilling og innovation og fremme kvinders deltagelse i STEAM- og IKT-studier og -job; |
| --- | --- |

11.

| 12. | værdsætter, at Regionsudvalget udtrykkeligt nævnes som en vigtig aktør i EFR, navnlig i forbindelse med platformen for videnudveksling og initiativet »Science Meets Regions«; |
| --- | --- |

12.

| 13. | er dog modstander af en tilgang til forvaltning, som fortsat er centreret omkring forholdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, der oftest gør byer og regioner til mål for og ikke til aktører i den offentlige indsats, og lader medlemsstaterne tage sig af de lokale og regionale udfordringer. Udvalget opfordrer derfor endnu en gang til fuld anerkendelse af byer og regioner som interessenter, der skal mobiliseres i forbindelse med udformning og gennemførelse af, opfølgning på og evaluering af EU-politikker vedrørende forskning og innovation i overensstemmelse med det »aktive nærhedsprincip« (1). |
| --- | --- |

13.

En ny tilgang til det europæiske forskningsrum

| 14. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger betydningen af de holdninger, som Udvalget for det Europæiske Forskningsrum og Innovation (ERAC) (2) (17.12.2019) og European Regions Research and Innovation Network (ERRIN) (3) har udarbejdet, og går ind for en ny tilgang til EFR, der:






  — | med udgangspunkt i Horisont Europas tilgang baseret på videnskabelig topkvalitet går i retning af en tilgang, der kombinerer topkvalitet i forskning med viden, navnlig med henblik på at opbygge et europæisk lederskab inden for bæredygtig vækst og processer for omstilling til nye modeller |
| --- | --- | --- |

14.

—

med udgangspunkt i Horisont Europas tilgang baseret på videnskabelig topkvalitet går i retning af en tilgang, der kombinerer topkvalitet i forskning med viden, navnlig med henblik på at opbygge et europæisk lederskab inden for bæredygtig vækst og processer for omstilling til nye modeller

| — | går fra forskningsstrategier i retning af videnstrategier med en integreret tilgang til forskning, innovation, uddannelse og kompetencer, som inddrager en bred vifte af interessenter, herunder universiteter, erhvervslivet, forskellige niveauer inden for den offentlige sektor, borgerne og civilsamfundet |
| --- | --- |

—

går fra forskningsstrategier i retning af videnstrategier med en integreret tilgang til forskning, innovation, uddannelse og kompetencer, som inddrager en bred vifte af interessenter, herunder universiteter, erhvervslivet, forskellige niveauer inden for den offentlige sektor, borgerne og civilsamfundet

| — | går fra det europæiske rammeprogram og uafhængige nationale forskningspolitikker i retning af en ramme, der reelt involverer flere niveauer, og en fuld anerkendelse af FoI's territoriale forankring i byer og regioner; |
| --- | --- |

—

går fra det europæiske rammeprogram og uafhængige nationale forskningspolitikker i retning af en ramme, der reelt involverer flere niveauer, og en fuld anerkendelse af FoI's territoriale forankring i byer og regioner;

| 15. | opfordrer til, at samtidig med at man anerkender, at de lokale og regionale myndigheder spiller en nøglerolle i udviklingen af iværksættermiljøer og fremme af kanaler for videnoverførsel, fokuseres der stærkere på forholdet mellem forskning og virksomheder. Det kan ske gennem virksomheders sponsorering af grundforskning under overholdelse af gennemsigtighedskravene, fremme af videnskabeligt iværksætteri, private investeringer og støtte til virksomheder til udvikling af deres innovation; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anmoder som led i etableringen af en »ERA-talentplatform« om, at det yderligere præciseres, hvordan Kommissionen agter: a) at sikre kontinuitet i forhold til EURAXESS-initiativet og den europæiske HR-strategi for forskere (HSR4R), der allerede er blevet udviklet for at lette forskeres mobilitet og karriereudvikling og dermed bidrage til etableringen af et indre marked for viden, forskning og innovation, og b) at skabe grobund for anerkendelse af forskerne i forbindelse med disse initiativer og fremme mekanismer til støtte for de regioner, der bestræber sig på at tiltrække og fastholde talent, føre HSR4R-strategien ud i livet og opfylde forskningsinstitutionernes og forskningspersonalets behov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger nødvendigheden af at arbejde med en god lokal/regional dimension og stille instrumenter til rådighed, som gør det muligt for de lokale og regionale myndigheder at indtage en ledende rolle, som f.eks. de politiske støttefaciliteter (Policy Support Facility), synergieffekter mellem regionalpolitikken og Horisont Europa samt kvalitetsmærket »Seal of Excellence«. Det er vigtigt at fremme adgangen til information og data for at styrke synergierne og komplementariteten mellem EU-fondene og gøre det muligt for forskellige myndigheder at arbejde på en mere koordineret måde; |
| --- | --- |

17.

| 18. | efterlyser en tydeliggørelse af begrebet topkvalitet, hvor der sondres klart mellem videnskabelig topkvalitet, topkvalitet af virkninger, der er tæt forbundet med samspillet mellem videnskab og — navnlig lokale og regionale — innovationsøkosystemer, og topkvalitet af selve økosystemerne med deres specifikke områder for topkvalitet, men også deres strategiske kapacitet og koordineringskapacitet (4); |
| --- | --- |

18.

| 19. | foreslår, idet betydningen af foranstaltninger til støtte for videnskabelig topkvalitet inden for rammerne af især Horisont Europa fuldt ud bekræftes, at tilgængeligheden i alle Unionens byer og regioner af videnskab af høj kvalitet, der kan mobiliseres med henblik på at sætte skub i innovation og hjælpe samfundet og virksomhederne med at tage de udfordringer op, der er forbundet med verdensmålene for bæredygtig udvikling, og imødegå de aktuelle kriser, anerkendes fuldt ud som et mål, der supplerer EFR; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over, at Kommissionen gør det nemmere at foretage investeringer og reformer med henblik på at gennemføre EU's prioriteter, navnlig den grønne og digitale omstilling, der har fået afgørende betydning efter covid-19-krisen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer EFR til at styrke forbindelserne mellem strategierne for intelligent specialisering, EFR's prioriteter og deres generelle gennemførelse. Udvalget opfordrer ligeledes EFR til at bidrage til at skabe bedre balance mellem på den ene side den nødvendige videnskabelige topkvalitet og på den anden side det presserende behov for at mindske resultatforskellene inden for forskning og innovation mellem landene, regionerne og byerne i EU. |
| --- | --- |

21.

EFR, intelligent specialisering og regionalpolitik

| 22. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at et nyt EFR bør udgøre en mulighed for fuldt ud at anerkende betydningen af intelligent specialisering og dens kollektive og iværksætterbaserede proces som en af forudsætningerne for nuværende og fremtidige europæiske landvindinger på forsknings- og innovationsområdet. Udvalget understreger, at intelligent specialisering samler lokale og regionale myndigheder, forskningsinstitutioner, den private sektor og civilsamfundet og hjælper regionerne med at opnå konkurrencemæssige fordele, fremme private investeringer og skabe nye arbejdspladser. Udvalget understreger endvidere regionernes nøglerolle i EU's strategi for intelligent specialisering og nødvendigheden af at fastholde den specifikke tilgang i de regionale strategier for intelligent specialisering, også når der tillige eksisterer nationale strategier for intelligent specialisering. Udvalget foreslår i den forbindelse, at regionerne, medlemsstaterne og EU i fællesskab foretager en dynamisk og tværsektoriel kortlægning af distribueret videnskabelig topkvalitet og intelligent specialisering. Udvalget foreslår endvidere, at man tager i betragtning, at S3-strategierne skal udvikles i retning af strategier for intelligent og bæredygtig specialisering (S4) og hen imod en bedre firedobbelt helixpraksis, hvormed samfundet kan blive aktør i strategien; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger vigtigheden af, at man med udgangspunkt i denne kortlægning bidrager til etableringen af netværk af regional intelligent specialisering, der understøttes af videnskabelig topkvalitet, og fremmer tværregionalt samarbejde, såvel via Interreg og særligt den del, der vedrører interregionale innovationsinvesteringer, som inden for rammerne af Horisont Europa gennem konkrete kollektive projekter under hele programmet og især i søjle 2, navnlig som led i »missioner« og »europæiske innovationspartnerskaber« og i den tværgående del om styrkelse af EFR. Udvalget understreger, at det er vigtigt at inddrage byer og regioner i forvaltningen af »missioner« og »partnerskaber«; |
| --- | --- |

23.

| 24. | støtter Kommissionens hensigt om at lede udarbejdelsen af fælles teknologikøreplaner med industrien, så de kommer til at omfatte investeringsprogrammer for FoI, men er overrasket over, at de kun knyttes sammen med medlemsstaterne og industrien inden for rammerne af de europæiske partnerskaber, der er programmeret under Horisont 2020. Udvalget minder om, at der i den forbindelse skal tages højde for regionernes intelligente specialisering og den rolle, der spilles af de regionale økosystemer og innovationshubs, som også påvirker de industrielle værdikæder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bekræfter på ny byernes og regionernes ønske om at være partnere i udviklingen og etableringen af netværk af forsknings- og teknologiinfrastrukturer og i ESFRI-programmet. Udvalget minder om, at de spiller en central rolle i forbindelse med fremkomsten, udviklingen og udnyttelsen af disse infrastrukturer (5). Udvalget gentager desuden, at de lokale og regionale myndigheder er nøgleaktører i etableringen af effektive regionale økosystemer og innovationshubs (6); |
| --- | --- |

25.

| 26. | foreslår, at man bevæger sig i retning af partnerskabsaftaler mellem regionerne, medlemsstaterne og EU med henblik på at mobilisere alle interessenter omkring fælles mål for forskning, innovation og videregående uddannelse, digital uddannelse og digitale færdigheder og omkring planer om støtte til områder inden for intelligent specialisering, der gør brug af alle EU-politikker og ikke er begrænset til reglerne for mobilisering af EFRU. Dette kunne gøres til genstand for et pilotprojekt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | minder om, at anvendelsen af EFRU til forskning og innovation er steget betydeligt i løbet af programmeringsperioderne til over 100 mia. EUR for perioden 2014-2020, og at byernes og regionernes finansielle mobilisering af egne budgetter i samme periode har nået et niveau, som samlet set er næsten dobbelt så højt som det, som det europæiske forskningsrammeprogram har mobiliseret. Disse data sætter fokus på koordineringen mellem europæiske, nationale, lokale og regionale politikker samt på synergierne mellem interventionsredskaberne; |
| --- | --- |

27.

| 28. | er bekymret over de begrænsede fremskridt, der er gjort med hensyn til at skabe synergier, navnlig som følge af den langsomme udvikling af rammeordninger for statsstøtte. Udvalget minder om sit ønske om, »at alle midler, der afsættes til samfinansiering af en aktion eller et handlingsprogram under Horisont Europa-programmet underlægges de retlige regler, der gælder for dette program, navnlig bestemmelserne vedrørende statsstøtte« (7), og bekræfter på ny sin opfattelse af synergier som værende et samarbejde, der indgås frivilligt om de fem principper: sammenhæng, komplementaritet, forenelighed, fælles opbygning og anerkendelse af lokale aktørers grupperinger (8). Udvalget fremhæver endnu en gang behovet for en effektiv tilgang til fælles opbygning og en kontrol med forvaltningsmyndighedens eventuelle finansielle overførsler; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener på den baggrund, at det er altafgørende, at byer og regioner deltager fuldt ud i EFR's forum for omstilling (»ERA Forum for Transition«) i lyset af både de samarbejds- og koordineringsudfordringer, der skal håndteres, og den rolle, som de lokale aktører spiller i gennemførelsen af dagsordenen for omstilling i forbindelse med kriser og overgange. |
| --- | --- |

29.

De regionale økosystemers og innovationshubs' bidrag til dynamikken i EFR

| 30. | Det Europæiske Regionsudvalg anbefaler, at der følges op på god praksis på lokalt og regionalt plan, og at denne videreudvikles i forbindelse med udarbejdelsen af kriterier for opfyldelsen af grundforudsætningen for intelligent specialisering som fastsat i forordningen om fælles bestemmelser for strukturfondene. Det bemærkes, at der i forbindelse med udarbejdelsen af de regionale EFRU-programmer skal udvikles en god forvaltning af nationale, regionale og lokale strategier for intelligent specialisering, hvor alle regionale og lokale myndigheder skal vise, hvilke fremskridt de har gjort med hensyn til gennemførelsen af deres S3-strategier, herunder foranstaltninger vedrørende internationalt samarbejde. Dette er en fremragende mulighed for at udvikle og udbrede god praksis, f.eks. gennem platforme som »Science Meets Regions« eller platformen for udveksling af viden; |
| --- | --- |

30.

| 31. | støtter med stor begejstring begrebet »ERA hub«, da det udgør en mulighed for at give begreberne regionale økosystemer og innovationshubs institutionel anerkendelse og konkret form, hvilket udvalget har arbejdet for i flere år, og for fuldt ud at anerkende en territorial tilgang til videnskab og innovation. Udvalget ser gerne, at dette forslag gennemføres hurtigt, og foreslår, at platformen for udveksling af viden anvendes til at fastlægge deres indhold og fremme fremkomsten af pilotprojekter. Udvalget glæder sig i øvrigt over, at Kommissionen i samarbejde med RU vil bringe dette initiativ op på et strategisk plan og fremme synergier mellem FoI-instrumenter og opkvalificering, omskoling, uddannelse og erhvervsuddannelse samt mobilisere samhørighedsmidler. Udvalget opfordrer til, at dette initiativ ikke begrænses til målet om at lette adgangen til ekspertise; |
| --- | --- |

31.

| 32. | gør opmærksom på, at der findes flere faldgruber, som bør undgås: i forbindelse med de overvejelser, der skal gøres, bør der tages hensyn til erfaringerne fra digitale hubs eller Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT). EFR-hubs bør imidlertid ikke begrænses til disse referencepunkter og ej heller til at skabe et »sammenkørt videnrum«, der fokuserer på udveksling af god praksis og bevægelighed for viden, for Europa har ikke brug for »hubs af hubs«. »ERA hubs« skal ikke blot tjene som redskab til mindskelse af innovationskløften eller til endnu en gang bare at fremhæve universiteter i verdensklasse, som i forvejen modtager støtte fra medlemsstaterne og rammeprogrammet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | foreslår derimod, at man inden for rammerne af »ERA hubs« anerkender grupper af aktører, regionale (eller tværregionale) økosystemer og innovationshubs, der er kendetegnet ved, at de opfylder følgende kumulative kriterier:






  — | en videnstrategi, der giver en integreret tilgang til videregående uddannelse, digital uddannelse, livslang læring, herunder opkvalificering og omskoling, samt forskning og innovation |
| --- | --- | --- |

33.

—

en videnstrategi, der giver en integreret tilgang til videregående uddannelse, digital uddannelse, livslang læring, herunder opkvalificering og omskoling, samt forskning og innovation

| — | inddragelse af samtlige interessenter på grundlag af firedobbelt helix-modellen, som lægger vægt på borgerdeltagelse og deltagelse af lokale offentlige aktører, der er valgt i en demokratisk proces |
| --- | --- |

—

inddragelse af samtlige interessenter på grundlag af firedobbelt helix-modellen, som lægger vægt på borgerdeltagelse og deltagelse af lokale offentlige aktører, der er valgt i en demokratisk proces

| — | kapacitet til kollektiv koordinering, fastlæggelse af en strategi og fælles beslutningstagning i forbindelse med opstilling af prioriteter og tildeling af ressourcer |
| --- | --- |

—

kapacitet til kollektiv koordinering, fastlæggelse af en strategi og fælles beslutningstagning i forbindelse med opstilling af prioriteter og tildeling af ressourcer

| — | økonomiske og sociale territoriale resultater inden for alle områder: uddannelse, innovation, jobskabelse og virksomhedsetableringer, tjenester til virksomheder, den offentlige og almennyttige sektor, bidrag til omstillinger, social og kulturel innovation, social samhørighed, aktivt medborgerskab og kulturel kreativitet (bl.a. ved hjælp af »resultattavlen for innovation« (9) |
| --- | --- |

—

økonomiske og sociale territoriale resultater inden for alle områder: uddannelse, innovation, jobskabelse og virksomhedsetableringer, tjenester til virksomheder, den offentlige og almennyttige sektor, bidrag til omstillinger, social og kulturel innovation, social samhørighed, aktivt medborgerskab og kulturel kreativitet (bl.a. ved hjælp af »resultattavlen for innovation« (9)

| — | deltagelse i projekter vedrørende intelligent specialisering inden for rammerne af »ERA hubs« på områder med videnskabelig topkvalitet på europæisk og internationalt plan eller områder, som er på vej til hurtigt og troværdigt at nå dette niveau |
| --- | --- |

—

deltagelse i projekter vedrørende intelligent specialisering inden for rammerne af »ERA hubs« på områder med videnskabelig topkvalitet på europæisk og internationalt plan eller områder, som er på vej til hurtigt og troværdigt at nå dette niveau

| — | deltagelse i de tematiske interregionale og europæiske netværk og partnerskaber vedrørende intelligent specialisering |
| --- | --- |

—

deltagelse i de tematiske interregionale og europæiske netværk og partnerskaber vedrørende intelligent specialisering

| — | tradition for deltagelse i europæiske forsknings-, uddannelses- og mobilitetsprogrammer for forskere og studerende; |
| --- | --- |

—

tradition for deltagelse i europæiske forsknings-, uddannelses- og mobilitetsprogrammer for forskere og studerende;

| 34. | mener, at »ERA hubs« bør støttes direkte af EU, herunder økonomisk, inden for rammerne af et partnerskab baseret på tre søjler:






  — | EU's anerkendelse af disse »ERA hubs« som vigtige støttepunkter for opnåelsen af EU's mål og gennemførelsen af hermed forbundne tiltag. Dette indebærer, at der tages højde for »ERA hubs«, både i forbindelse med EFR's »Forum for Transition« og i den strategiske programmering af »Horisont Europa« |
| --- | --- | --- |

34.

—

EU's anerkendelse af disse »ERA hubs« som vigtige støttepunkter for opnåelsen af EU's mål og gennemførelsen af hermed forbundne tiltag. Dette indebærer, at der tages højde for »ERA hubs«, både i forbindelse med EFR's »Forum for Transition« og i den strategiske programmering af »Horisont Europa«

| — | en europæisk støtte til styrkelse af centrale støttefunktioner (strategi, koordinering, europæisering, internationalisering, erhvervsuddannelse, tiltrækning af talenter, innovation og overførsel) og fremme af adgangen til de forskellige europæiske programmer, herunder Horisont Europa |
| --- | --- |

—

en europæisk støtte til styrkelse af centrale støttefunktioner (strategi, koordinering, europæisering, internationalisering, erhvervsuddannelse, tiltrækning af talenter, innovation og overførsel) og fremme af adgangen til de forskellige europæiske programmer, herunder Horisont Europa

| — | en forpligtelse af interessenterne i »ERA hubs« til at styrke deres strategiske kapacitet og kvaliteten af intelligent specialisering, øge deres deltagelse i EU-programmer og -netværk samt udvikle samarbejdet inden for det europæiske netværk af »ERA hubs«; |
| --- | --- |

—

en forpligtelse af interessenterne i »ERA hubs« til at styrke deres strategiske kapacitet og kvaliteten af intelligent specialisering, øge deres deltagelse i EU-programmer og -netværk samt udvikle samarbejdet inden for det europæiske netværk af »ERA hubs«;

| 35. | ser gerne, at mindst 50-100 lokaliteter i Europa bliver anerkendt som »ERA hubs«, og at dette netværk i stor udstrækning bliver åbent for fremvoksende økosystemer i EU-13 og de mest ugunstigt stillede regioner; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger den afgørende rolle, som byer og regioner spiller som initiativtagere til og organisatorer af omfattende samarbejdsprojekter vedrørende samfundsmæssig innovation med henblik på at håndtere samfundsmæssige udfordringer. EFR-hubs bør fungere som instrumenter til udvikling af de kompetencer og den praksis, der er nødvendig for at fremskynde disse fremskridt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at netværket af »ERA hubs« kan udgøre en fremragende ramme for udvikling af kollektive forsknings- og innovationsprojekter, som samler flere regionale økosystemer og innovationshubs i en bundstyret tilgang. Disse konsortier kunne med fordel styrke det juridiske værktøj for samfinansierede foranstaltninger inden for rammerne af Horisont Europa og kan ligeledes anvendes under søjle 2, der er velegnet til at skabe synergier mellem rammeprogrammet, regionalpolitik samt byernes og regionernes budgetter. |
| --- | --- |

37.

Covid-19-krisen, innovationskløften, udbredelsen af topkvalitet: samhørighed i centrum for det europæiske forskningsrum

| 38. | Det Europæiske Regionsudvalg advarer om konsekvenserne af den aktuelle krise for de mest sårbare og hårdest ramte regioner og minder om, at den finansielle og økonomiske krise i 2008 i nogle lande, navnlig dem i Middelhavsregionen, førte til et kraftigt fald i investeringerne i forskning og innovation. Udvalget gentager derfor, at genopretningsplanen »Next Generation EU« og den kommende flerårige finansielle ramme i højere grad bør støtte videregående uddannelse, digital uddannelse, livslang læring — herunder opkvalificering og omskoling — samt forskning og innovation til fordel for EFR's mål, og at programmet »React EU« og Fonden for Retfærdig Omstilling også bør mobiliseres i tråd med de operationelle programmer, som regionerne har vedtaget, og deres strategier for intelligent specialisering. Dette er nødvendigt, da regionerne har brug for mere støtte til genopretning, inden de kan blive modstandsdygtige; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen til at forklare, hvordan de medlemsstater — hvis investeringsniveau for FoI ligger under det europæiske gennemsnit — i den nuværende situation uden øget støtte skal kunne nå målet om at øge investeringerne i FoI med 50 % over de næste fem år, hvilket er et mål, som også udvalget støtter; |
| --- | --- |

39.

| 40. | konstaterer, at EFR er opsplittet. EU-midlerne er ikke tilstrækkelige til at finansiere samarbejdet mellem de regionale innovationsøkosystemer, og forskningsresultater formidles sjældent ud til den brede offentlighed og de øvrige regioner, selv inden for én og samme medlemsstat. Udvalget beklager samtidig, at de overnationale FoI-programmer traditionelt gavner få og relativt »lukkede« netværk af fremtrædende universiteter, forskningscentre, nøgleindustrier og hovedstadsregioner, der i mange tilfælde allerede har deltaget i de tidligere udgaver af rammeprogrammet eller er stærkt repræsenteret i Bruxelles; |
| --- | --- |

40.

| 41. | er enig i, at der er sket en opbremsning i de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af EFR, og at der endnu findes store forskelle mellem lande og regioner, som det fremgår af EFR-statusrapporten for 2018. Konvergensen mellem de europæiske, nationale og regionale forsknings- og innovationssystemer er utilstrækkelig, hvilket fører til en uhensigtsmæssig koncentration af FoI-pladser af topkvalitet i Europa, hvilket betyder, at hele regioner lades i stikken. Dette resulterer i øvrigt i et ustabilt miljø for mobilitet for viden, hvilket er i strid med de politiske mål for EFR; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mener, at dette er en udbredt opfattelse, der jævnligt bliver genfremsat, men at der ikke drages nogen politisk lære heraf, og at de aktuelle budgetbeslutninger, hvis de bibeholdes, ikke vil gøre det muligt at rette op på disse mangler, men derimod vil gøre enhver tale om mindre fragmenteret innovation til ønsketænkning og mekanismerne for udbredelse af topkvalitet og øget deltagelse til utilstrækkelige værktøjer, der ikke kan nå de fastsatte politiske mål. |
| --- | --- |

42.

Bruxelles, den 5. februar 2021.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2018) 703.

1

(2)  ERAC's udtalelse om det europæiske forskningsrums fremtid (https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1201-2020-INIT/en/pdf, på engelsk).

2

(3)  ERRIN's anbefalinger vedrørende det europæiske forskningsrums fremtid (https://data.consilium.europa.eu/doc/document/2020-06/200608%20ERRIN_recommendations_for_the_future_of_the_European_Research_Area_approved.pdf, på engelsk).

3

(4)  Den Europæiske Universitetssammenslutning fastslår således: »Excellence is not limited to highly cited publications but needs to be based on the many and diverse contributions of the research community, notably including Open Science practices, citizen engagement, and impact on society.« (Topkvalitet er ikke begrænset til de mest citerede publikationer, men skal baseres på de mange og forskelligartede bidrag fra forskningsverdenen, f.eks. åben videnskab, borgerinddragelse og indvirkningerne på samfundet).

4

(5)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Forskningsinfrastruktur: Fremtiden for det europæiske forskningsrum i et regionalt og grænseoverskridende perspektiv (EUT C 39 af 5.2.2020, s. 68).

5

(6)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om en ny europæisk dagsorden for forskning og innovation — Europas chance for at forme sin fremtid (EUT C 168 af 16.5.2019, s. 4).

6

(7)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Horisont Europa: Det niende rammeprogram for forskning og innovation (EUT C 461 af 21.12.2018, s. 79).

7

(8)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Den lokale og regionale dimension af Horisont 2020-programmet og det nye rammeprogram for forskning og innovation (EUT C 342 af 12.10.2017, s. 1).

8

(9)  COR-2020-00517. Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Den regionale resultattavle for innovation og dens betydning for de regionale stedbaserede politikker (EUT C 440 af 18.12.2020, s. 87).

9

---

| 26.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 106/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 106/38

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om en n ny start for de kulturelle og kreative sektorer

(2021/C 106/08)

| Ordfører: | Giuseppe VARACALLI (IT/Renew E.), medlem af byrådet i Gerace |
| --- | --- |

Ordfører:

Giuseppe VARACALLI (IT/Renew E.), medlem af byrådet i Gerace

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg gør opmærksom på, at covid-19-pandemien på dramatisk vis har afdækket på den ene side den herskende idé om, at kulturen kan udgøre det trumfkort, der spilles ud, når det gælder Europas sociale, økonomiske og bæredygtige udvikling, og på den anden side situationen for de såkaldte kulturelle og kreative sektorer. I betragtning af, at udtrykket »kulturelle og kreative sektor« er vagt, og at overgangen fra offentligt finansieret eller subventioneret kunst og kultur til økonomisk selvstændige kulturaktører og -skabere er lige så flydende som grænserne i sektoren, henledes opmærksomheden navnlig på aktører, som i princippet ikke eller næsten ikke støttes af den offentlige sektor. Den kulturelle og kreative sektor består for en stor dels vedkommende af små virksomheder, uafhængige kunstnere og andre kreative selvstændige erhvervsdrivende og er en sårbar og ofte usikker sektor, som er blandt de hårdest ramte under pandemikrisen, hvilket RU også har påpeget i sin resolution om prioriteterne for 2020-2025; |
| --- | --- |

1.

| 2. | påpeger, at en fællesnævner for de kulturelle og kreative sektorer er, at de får folk til at »forsamles«, dvs. at de udnyttes kollektivt — hvilket har gjort dem til genstand for en nedlukning, som endnu ikke er afsluttet for visse grupper, og som medfører store økonomiske tab og tab af arbejdspladser — men også at de sørger for fremskridt, forskning og vækst for områderne samt bidrager til EU's materielle og immaterielle kulturarv. Udvalget minder om, at arbejdstagere inden for livekunst er blandt de kategorier, der er hårdest ramt af covid-19-pandemikrisen. Der er tale om mennesker og familier, som risikerer ikke længere at have en indkomst og ikke at være i stand til at klare sig. Udvalget opfordrer de europæiske institutioner og nationale regeringer til at støtte arbejdstagerne i denne sektor ved at sikre, at midler fra programmet Et Kreativt Europa når ud til alle kanter af den kulturelle og kreative sektor og til alle, som er involveret i at skabe, uanset deres ansættelsesform, og ved i fællesskab med medlemsstaterne at finde frem til en måde, hvorpå denne støtte kan gives som en form for minimumsunderhold; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at det i artikel 6 og 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastslås, at EU på kulturområdet har kompetence til at gennemføre tiltag for at understøtte, koordinere eller supplere medlemsstaternes tiltag. RU støtter i henhold til nærhedsprincippet EU's initiativer på dette kompetenceområde, da de understreger denne sektors vigtige tværnationale og europæiske dimension. De lokale og regionale myndigheder råder over vigtige kompetencer, når det drejer sig om at fremme den kulturelle og tværkulturelle dialog. De skal også midt i en pandemikrise koordinere flerdimensionelle lokale og regionale netværk i den kulturelle sektor med inddragelse af alle relevante aktører. Denne udtalelse er udarbejdet i overensstemmelse med oplysningerne i EU's årlige regionale og lokale barometer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger betydningen af en fri og uafhængig kunst og kultur, idet det især fremhæver den iboende værdi af kulturelle og kunstneriske frembringelser, og at kunst og kultur bør fremmes som vigtige katalysatorer for styrkelse af den europæiske identitet og udnyttelse af dens sociale funktion, og opfordrer til, at kultur og kunst tildeles en mere fremtrædende rolle i debatten om EU's fremtid, og til, at det sikres, at de kulturelle og kreative sektorer betragtes som prioriterede sektorer på nationalt plan i kraft af synergier med andre politikker og strukturfondsstøtte i den kommende programmeringsperiode; |
| --- | --- |

4.

| 5. | foreslår en løbende dialog med organisationerne i de kulturelle og kreative sektorer for at udvikle let anvendelige støttesystemer, der sikrer, at der mobiliseres midler til fremme af innovation og undervisning inden for rammerne af et dynamisk territorialt økosystem gennem etablering af ad hoc-fonde til oprettelse af netværk, der regulerer kulturaktørernes bevægelighed, styrkelse af dedikerede kanaler og IT-platforme, der kan hoste faktablade om kunstnere, foreninger, aktører mv. for at styrke internationaliseringen af disse (som det er tilfældet med Europass), og offentliggørelse af alle forslagsindkaldelser og dedikerede og tilpassede foranstaltninger og tiltag, som sikrer den enkelte kunstner og operatørerne i sektoren brugervenlighed og forenklet tilgængelighed, i betragtning af at de kulturelle og kreative sektorer beskæftiger mange selvstændige og usikkert stillede arbejdstagere og hovedsagelig omfatter små og mellemstore virksomheder, hvad enten disse opererer med eller uden gevinst for øje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | henleder i denne forbindelse opmærksomheden på behovet for at sikre, at de regionale og lokale myndigheder oplyses endnu bedre om de foranstaltninger og initiativer, som iværksættes for de kulturelle og kreative sektorer i EU, og for i denne periode at sørge for en bedre overvågning af de kulturelle og kreative sektorer på det lokale og regionale plan samt anerkendelse af de regionale og lokale kompetencer i kulturpolitikken med henblik på en fair fordeling af de økonomiske midler til disse, idet byerne og regionerne udgør territoriale institutioner med større kendskab til basisstrukturerne. Udgangspunktet kunne være den allerede eksisterende platform https://creativesunite.eu samt en fuld udnyttelse af de nationale Et Kreativt Europa-kontorers potentiale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager »betydningen af at udnytte og fremme de digitale muligheder for at fremme kulturen på en interaktiv måde og prioritere adgangen til kultur for alle samfundslag, særligt de unge, som er dem, der i fremtiden kommer til at beskytte og fremme kulturarven« (1). Udvalget understreger behovet for øget EU-støtte til at medfinansiere disse digitale aktiviteter. Dette er i endnu højere grad relevant i lyset af den aktuelle pandemi på kulturområdet generelt, hvor den digitale kløft er blevet tydelig af geografiske, økonomiske og generationsbestemte årsager; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager, at »kultur skal have en central placering i Den Europæiske Unions internationale forbindelser«, og at »der er dukket alternative former og tilgange« (2) til internationalt diplomati op, heriblandt kulturdiplomatiet. Udvalget mener ligeledes, at EU's kulturdiplomati bør koncentrere sig om at promovere EU og EU's medlemsstater og lokale og regionale myndigheder, også gennem uddannelsesmæssig og kulturel udveksling, og række ud til offentligheden og tredjelande med henblik på at fremme et positivt billede af EU og EU's medlemsstater og regioner som en identitetsressource, der styrker den sociale samhørighed og dialogen. For at kunne bevare førerstillingen inden for de forskellige europæiske kulturelle udtryksformer i tiden efter covid-19 er der behov for et paradigmeskifte med større opmærksomhed på det, vi ligger inde med, og som vi bør fremme, også med alternative og virtuelle metoder, men navnlig på potentialet for at skabe og evnen til at interagere med andre sektorer (samspil) inden for alle kunst- og kulturarter. Covid-19-pandemien har åbnet vores øjne for vigtigheden af at styrke og udvikle EU's kulturdiplomati og for at kunne konkurrere gennem et større udbud og innovation på den internationale scene, hvor der også på kulturområdet dukker nye fremspirende kræfter op. Den særlige situation, som covid-19-pandemien har udløst, har klarlagt betydningen af netværkssamarbejde og fremme af performancekredsløb inden for scenekunst, cirkus og også positive metoder til deling af projekter, der rækker ud over det lokale og regionale niveau. Det er derfor nødvendigt at udforme et kredsløb for hver undersektor inden for kunsten med henblik på at begynde at planlægge turnéer og rejser i 2022; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger samtidig den fortsatte betydning af at fremme traditionel adgang til den oprindelige kulturarv for at fremme og bevare Europas fælles kunstneriske, historiske og jødisk-kristne arv; |
| --- | --- |

9.

| 10. | udtrykker ønske om at se EU-forslagsindkaldelser, som også belønner projekter, der fremmer kulturens sociale rolle i tillæg til eksperimentering og innovation inden for nutidig billedkunst, og som har til formål at revitalisere perifere byområder, landdistrikter og ugunstigt stillede områder, skoler, hospitaler, bosteder og fængsler, ved at anerkende kunstnere og kreative aktører for deres gennemførelse af et omfattende europæisk kulturprojekt, som på den ene side omfatter nutidskunst og innovation og på den anden skaber et resultat, der på en original, nyskabende og mærkbar måde når ud til publikum og til lokalsamfundet og bidrager til udvikling af nye modeller for livskvalitet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer til en dialog med de enkelte medlemsstater med henblik på udvikling af værktøjer, som er i stand til at kortlægge de mange forskelligartede grupper i de komplekse kulturelle og kreative sektorer, som ikke alle sikrer beskyttelse af arbejdstagerne. Opfordrer til, at man overvejer at indføre en velfærdsordning, der giver adgang til hjælp og subsidier i tilfælde af særlige begivenheder, ved at tilpasse den nuværende ordning og gøre den mindre stiv og forældet, opstille nye regelsæt, der er tilpasset de nye mekanismer for skabelse, produktion og distribution i sektoren, med fokus på kreativitet for at sikre operatørerne anerkendelse af deres professionalisme. I den forbindelse bør det understreges, at kandidater inden for skuespil og indehavere af andre kulturelle kvalifikationer, som ikke er en del af den offentlige forvaltning, bør omfattes af den offentlige forvaltnings personale for at bidrage til udviklingen af tværgående programmer fra et audiovisuelt, skuespils- og teatermæssigt synspunkt — kort sagt fra den kreative sektors synspunkt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at der er et presserende behov for at sikre en vis lovgivningsramme, der udtrykkeligt omfatter sundhed og sikkerhed i arbejdsmiljøet for alle arbejdstagere i de kulturelle og kreative sektorer og til fuldt ud at tage de usikre arbejdsvilkår i de kulturelle og kreative sektorer i betragtning under denne pandemi og under hele genopretningen og konsekvenserne deraf. |
| --- | --- |

12.

Forbindelse med de politiske prioriteter

| 13. | Det Europæiske Regionsudvalg er bekymret for de kulturelle og kreative sektorers skæbne på trods af de horisontale og sektorielle foranstaltninger, der er truffet siden starten af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over den aftale om programmet Et Kreativt Europa, som blev indgået i december 2020 mellem Rådet og Europa-Parlamentet, navnlig støtten på 2,2 mia. EUR, som er blevet afsat til kunstnere. En sådan aftale anerkender de kulturelle og kreative sektorers betydning og giver et betydeligt skub til en sektor, der får brug for stor støtte i hele genopretningsfasen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | henleder opmærksomheden på behovet for at fokusere på bæredygtige kulturelle aktiviteter og fremme investering uden aldersgrænser i kunstnere og andre kulturarbejdere, der udtrykker værdier som f.eks. demokrati, åbenhed, social integration, inklusion og miljøbevidsthed, og i befolkningens mulighed for at benytte sig af kunsten, idet man støtter lanceringen og genlanceringen af den gennem EU's programmer og ved at lette adgangen til en bred vifte af bæredygtige instrumenter for økonomisk støtte, f.eks. offentlige subventioner, risikokapital og adgang til langfristede lån på fordelagtige tilbagebetalingsvilkår; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over afgørelsen om at lette mindre kulturelle projekters deltagelse i Et Kreativt Europa-programmet ved at sikre en omfattende forenkling af de bureaukratiske procedurer, navnlig i ansøgningsfasen. Udvalget anbefaler desuden, at samle investeringerne i kultur fra de forskellige EU-fonde, idet man forenkler procedurerne og, hvor det er muligt, forhøjer muligheden for samfinansiering (co-funding) til 80 % for mindre operatørers projekter og åbner mulighed for, at fonde, banker og institutioner kan tilføre den resterende kapital. Udvalget tilslutter sig i den forbindelse Europa-Parlamentets opfordring til »omfattende og primært tilskudsbaseret støtte til de kulturelle og kreative sektorer og industrier med henblik på at sikre lokalsamfundenes eksistensgrundlag« og er enigt i behovet for »at øremærke mindst 2 % af genopretningsstøttefaciliteten til genopretning til de kulturelle og kreative sektorer og industrier i overensstemmelse med disses særlige behov« (3). Udvalget opfordrer til, at de kulturelle og kreative sektorer omfattes af REACT-EU, og understreger behovet for at integrere kulturen i de nationale politikker til gennemførelse af REACT-EU og EU’s instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE), således at udgifterne til kultur ikke trækker på byernes og regionernes budgetter, der allerede er tynget af covid-19-pandemien, og opfordrer til, at man benytter sig af »Cascade Funding« (kaskadetilskud), en mekanisme, som Kommissionen allerede har indført under betegnelsen »Financial Support for Third Parties« (finansiel støtte til tredjeparter); |
| --- | --- |

16.

| 17. | er enigt i behovet for at oprette en fælles EU-portal, der samler oplysninger fra alle de EU-programmer, som finansierer kulturarv (4); |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over de lokale og regionale myndigheders voksende interesse i og indsats for at fremme fælles visioner og tiltag i medlemsstaterne i hele Europa. Udvalget håber, at initiativer lig initiativerne inden for rammerne af »Carta di Agrigento« (5), som er blevet underskrevet af flere hundrede borgmestre og regionalrådsformænd i Italien, og som støttes af særdeles repræsentative sammenslutninger og Det Europæiske Regionsudvalg (6), kan kopieres i andre lande; |
| --- | --- |

18.

| 19. | håber, at kulturarvssektoren fortsat kan være kilde til deltagelse (trods restriktionerne som følge af covid-19-pandemien), bæredygtighed, beskyttelse og innovation, de fire bærende elementer for europæiske initiativer i det europæiske år for kulturarv, og at forøgelsen af de finansielle midler til Et kreativt Europa i lyset af covid-19-krisen bliver strukturel og direkte forvaltet af de regionale myndigheder; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fagfolk på kulturarvsområdet er bedst i stand til at formidle kulturarvens afgørende fordele for økonomien, kulturen, miljøet og samfundet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | går ind for, at ophavsmænd, kunstnere, teknisk personale og operatører inden for kultur og kulturarv tildeles en større rolle og ikke kun betragtes som »midler« til styrkelse af økonomien og konkurrenceevnen. Covid-19-situationen har således yderligere understreget behovet for at inddrage kultur i uddannelsessystemet på en tværgående og skematisk måde. Det er således af afgørende betydning at få scenekunst på skoleskemaet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | er især bekymret over den voksende mangel på kvalificerede kunsthåndværkere, restaureringsspecialister og kulturarvseksperter. Udvalget opfordrer de europæiske institutioner til at medtage bevaring af værdifuld praksis og viden i fremtidige initiativer vedrørende bevarelse af kulturarven. |
| --- | --- |

22.

Særlig lokal eller regional dimension

| 23. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer medlemsstaterne til, at de, samtidig med, at de sikrer respekten for komplementaritets- og nærhedsprincipperne — som er EU's ledende principper på kulturområdet — gør en større indsats og gennemfører støttende og koordinerende aktiviteter med henblik på at fastlægge en europæisk strategisk tilgang til genopretning af de kulturelle og kreative sektorer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anerkender, at de lokale og regionale myndigheder har spillet en rolle som uundværlige aktører for fremme af og støtte til kulturelle aktiviteter inden for bl.a. musik, visuel kunst, folklore, scenekunst, audiovisuelle kunstarter, publikationer og kulturarv gennem tilskud, som har bidraget til at forbedre vilkårene for modtagerne i de måneder, hvor offentlige rum enten har været lukkede eller har modtaget færre personer som følge af de sundhedsmæssige foranstaltninger i relation til covid-19, men også gennem andre støtteforanstaltninger, f.eks. tilvejebringelse af gratis plads til kulturelle aktiviteter og bedre muligheder for anvendelse af offentlige områder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om, at kultur ikke altid handler om materielle goder. Undertiden løftes kulturen og kreativiteten op på et immaterielt plan, hvor kunstneren i sig selv udgør værket. Det er f.eks. tilfældet med sangere, dansere, jonglører, akrobater, musikere, mimikere, skuespillere og linedansere. Alle disse aktører bidrager til at videreføre traditioner, skik og brug, skabe sindsstemninger og vække følelser, gøre reklame for området, tiltrække turister og overvinde psykologiske barrierer af enhver art, men de er ikke altid i stand til at overvinde de strukturelle barrierer, som i øjeblikket forstærkes af pandemien. Den erfaring, som kulturarvsfagfolk besidder, er et enestående offentligt gode, som er afgørende for at sikre kvalitet, værdier og bæredygtighed i forbindelse med beskyttelse og bevarelse af kulturarven. Disse skal overvindes med en strategisk indsats fra forvaltningernes side rettet mod beskyttelse af de forskellige kulturelle økosystemer; |
| --- | --- |

25.

| 26. | henleder opmærksomheden på og udtrykker ønske om et EU-indgreb for at sætte gang i det nødvendige samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at støtte, fremme og genoplive de mange forskellige grupper, der tilhører de kulturelle og kreative sektorer, og som covid-19-pandemien har sat i stå. Hver af disse sektorer har deres egne kendetegn og har behov for forskellige rum og tilgange, men de bidrager alle til at skabe muligheder for turisme og social, økonomisk og kulturel udvikling i deres område. Som eksempler ud af mange kan nævnes den materielle kulturarv med den ekstremt vanskelige forvaltning af monumenter og arkæologiske seværdigheder — også under vand — museer, arkiver og biblioteker, og den immaterielle kulturarv — regionale og lokale festdage, gastronomi, håndværksvirksomhed — udbredelsesaktiviteter lige fra konferencer til begivenheder som de europæiske kulturhovedstæder, scenekunst og teater, musik og dans fra opera og cirkusser til gadeartister, den kreative industri, herunder film, forlagsvirksomhed, design, reklamevirksomhed, radio og tv, grafik, billedhuggerkunst, malerkunst, arkitektur og kulturinstitutioner og -fonde; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at anvende EU-fondene og de forskellige programmer og foranstaltninger til fremme af de enkelte kunstnere, især de mindre kendte, men som allerede er aktive i sektoren, og til at skabe mulighed for events og udvekslinger, i dag også virtuelle, der kan afdække det talrige skjulte kreative potentiale, der findes i områderne, således at disse aktører ligesom mange af deres forgængere kan fungere som ambassadører og drivkraft for deres egen kultur. Disse aktører kan tilsammen skabe et fælles europæisk udtryk, samtidig med at deres nationale og regionale særpræg til tider bevares. Udvalget opfordrer til, at der sættes skub i et indgående samarbejde med de nationale kontorer under programmet Et Kreativt Europa for at øge kendskabet til og informationen om områderne, og efterlyser, at der under dette program fremmes et samarbejde mellem regionerne; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bakker kraftigt op om Rådets og Europa-Parlamentets beslutning om at gøre grænseoverskridende samarbejde til en prioritet for den kulturelle del af programmet for at styrke det tværnationale samarbejde og den grænseoverskridende dimension af skabelse, udbredelse og synlighed af europæiske værker samt mobiliteten for kulturelle og kreative aktører. Udvalget er parat til at bidrage til udviklingen af en »status for europæiske kunstnere« i samarbejde med Europa-Parlamentet og opfordrer til, at der i den forbindelse er særlig fokus på kunstnere i de mest afsidesliggende regioner i EU. Udvalget er enigt med Europa-Parlamentet i, at der er behov for at »beskytte beskæftigelsen i kulturarvssektoren, støtte restaureringsspecialister og kulturarvseksperter og give dem de værktøjer, de har brug for til beskyttelse af europæiske kulturarvssteder« (7). Udvalget minder også om, at fagfolk på kulturarvsområdet, som arbejder i tværfaglige og tværsektorielle miljøer og benytter sig af både traditionelle, kreative og innovative tilgange for at beskytte Europas uerstattelige kulturarv for kommende generationer, ikke bør glemmes. Udvalget opfordrer derfor til at fremme mobiliteten ved at gøre det muligt for fagfolk inden for kulturarv at få godkendt hele deres formelle og ikkeformelle viden og alle deres færdigheder; |
| --- | --- |

28.

| 29. | gentager, hvad der altid har stået klart for de kulturelle operatører, nemlig at byer og områder, der forstår at udnytte deres historie, præsentere, forny og omstille sig og give plads til lette, kreative og bæredygtige økonomier, bliver attraktive ikke kun for turister og de økonomiske aktiviteter, de medfører, men også for virksomheder, der etablerer sig i de lokale og regionale områder, gennem værdien på fast ejendom i disse, samt i kraft af ligevægten mellem generationerne og den tværkulturelle balance i samfund, som i dag strukturelt set er multietniske og multireligiøse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer områderne til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at støtte en genopretning, der er åben over for eksperimenter, og til opmærksomt at holde øje med nye projekter og idéer, der er under kraftig udvikling i denne tid, hvor der er behov for et paradigmeskift for sikre en ny start for de kulturelle og kreative sektorer. Fornyelse af byområder og regioner bør omfatte enkle projekter, der er lettilgængelige for alle, også i afsidesliggende områder, de mindre udviklede regioner og regionerne i den yderste periferi, gennem eksisterende eller planlagte kulturinfrastrukturer og deres integration og inddragelse i området og gennemførelse af planer for beskyttelse og bevarelse af disse områders historiske arv; |
| --- | --- |

30.

| 31. | finder det nødvendigt at udforme kreative løsninger til genopretning, refunktionalisering, nyfortolkning og forvaltning af de pågældende områder lige fra kontekstbestemte virtuelle og immaterielle tiltag til fysiske indgreb på stedet, f.eks. gennem anvendelse af visuel kunst, scenekunst og relationel kunst, brugskunst, kommunikation, digital produktion og virtuel virkelighed under inddragelse af nærsamfundene gennem aktiviteter til fremme af social samhørighed og udvikling af sociale netværk, som er letanvendelige og bæredygtige. Som eksempel kan her nævnes kunstruten »Fiumara d'Arte«, en rute med kunstværker af verdenskendte kunstnere, som løber på tværs af flere provinser, og som i særlige tilfælde bliver katalysator for nye talenter, som således får mulighed for at nå bredere ud. På denne måde udvikles den lokale kultur gennem styrkelse af dens identitet og særlige egenskaber, og der skabes en unik ikke-overførbar stedbaseret værdi, hvor de kulturelle faktorer indtager en fremtrædende plads, herunder på europæisk plan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | gentager sin holdning til initiativet »europæiske kulturhovedstæder«, der har bidraget til at fremhæve de europæiske kulturers rigdom, forskelligartethed og fælles aspekter. Udvalget finder det nødvendigt at videreføre dette og andre initiativer, der ligesom initiativet »det europæiske kulturarvsmærke« kunne udnyttes endnu bedre. Det er vigtigt at udvikle kendskabet til kultur og kreativitet, især blandt yngre generationer, uden samtidig at undervurdere turisme og skoleturisme, der i lige så høj grad som de kulturelle og kreative sektorer lider, og som ikke kan finde sted virtuelt; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger betydningen af frivilligt arbejde inden for beskyttelse af kulturarven og glæder sig derfor over det målrettede forslag om kulturarv under Det Europæiske Solidaritetskorps. |
| --- | --- |

33.

Generelle bemærkninger

| 34. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at der er behov for at fremme formidlingen af kunstneriske og kulturelle frembringelser i hele Europa samt på internationalt plan at promovere kunstnere, kuratorer, kritikere, andre kulturaktører og skabere inden for andre discipliner gennem forslagsindkaldelser, der fremhæver kunstens og kulturens sociale rolle og inddrager lokale og regionale myndigheder, kulturinstitutioner i snæver forstand, skoler, hospitaler, bosteder og fængsler, der fungerer som ansvarlige bag projekter til fornyelse af perifere eller dårligt stillede byområder og boliger. Projekterne bør føre til et samarbejde mellem europæiske aktører fra forskellige lande og en pr-fase i flere EU-medlemsstater, hvor der frembringes værker, der på en original, nyskabende og mærkbar måde er i stand til at nå ud til samfundet, og som bidrager til udvikling af nye modeller for livskvalitet og dermed markerer et nødvendigt kursskifte i retning af en reel demokratisering af kulturen og udbredelse af borgerdeltagelsen. Man bør ligeledes fremme de nye og nyskabende former for kulturforvaltning med styrkelse af væksthuse til kulturelle projekter og initiativer; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at der er behov for, at der produceres nye værker, men frem for alt for, at kunsten og kulturen støtter sociale mål, som er bedre integrerede, strukturerede og mere effektive, også i tider med markedskriser, både systemiske og som følge af covid-19-pandemien. Der kunne med et frit udgangspunkt i den »Art bonus«-praksis, som den italienske regering har introduceret, og som har affødt en god sponsoreringspraksis, indføres forslagsindkaldelser og konkurrencer til at fremme private eller virksomheders bestillinger af værker af nulevende europæiske kunstnere og kulturarbejdere, hvor køberen forpligter sig til i en på forhånd fastsat periode at sikre offentlig adgang til værket i museumsinstitutioner og endda til at promovere værkets videre færd; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, hvad angår »kulturelle klynger« eller »kreative distrikter«, at covid-19-krisen har gjort det nødvendigt at give byer og regioner en central placering i vidennetværkene for at få fuldt udbytte af den frie bevægelighed for idéer, kapital og personer i den globale netværksøkonomi. Støtte fra lokale og regionale myndigheder er af afgørende betydning for udviklingen af sådanne klynger, men disse må også kobles til integrerede, skalerbare, europæiske og globale vidennetværk for at øge deres effektivitet. EU institutionerne bør derfor yde økonomisk støtte til lokale og regionale myndigheder og lokale aktører til gennemførelsen af sådanne projekter; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer til, at de kulturelle og kreative sektorer behandles som producenter af basale fornødenheder, således at de i tilfælde af nye ekstraordinære begivenheder som covid-19-pandemien ikke stilles ringere under nedlukninger. Der er derfor behov for at være fremsynet og fastlægge fælles retningslinjer for at tillade disse sektorer at fortsætte med at operere, omend med begrænsninger med hensyn til brugeradgang; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ser med interesse på det nye »europæiske Bauhaus«, som kommissionsformand Ursula von der Leyen har annonceret inden for rammerne af renoveringsbølgeinitiativet, og mener, at der er behov for at understøtte en ny europæisk æstetik, der bygger på et socialt behov for skønhed, på indbyrdes sammenhæng mellem eksisterende virkeligheder, retableringstiltag og miljø og på udvikling og anvendelse af miljøvenlige materialer, og kan som eksempel nævne de resultater, som »Superstudio Group« fra Milano har skabt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | gentager i denne forbindelse sin tidligere opfordring »inden for rammerne af den nye dagsorden for byerne 2030 [til] en forøgelse af investeringerne i kultur og i planer for anvendelse og deltagerorienteret og bæredygtig forvaltning af kulturgoder, herunder de kulturgoder, som er blevet forsømt eller opgivet, bevarelse og udbredelse og [til at] trække på kommunernes innovative initiativer og på de regionale aktørers forskellige former for samarbejde« (8). |
| --- | --- |

39.

Bruxelles, den 5. februar 2021.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om kultur i en mere ambitiøs Union: regionernes og byernes rolle (EUT C 141 af 29.4.2020, s. 39).

1

(2)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser (EUT C 207 af 30.6.2017, s. 95).

2

(3)  Europa-Parlamentets beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (2020/2708(RSP)).

3

(4)  Udkast til rapport fra Europa-Parlamentets CULT-udvalg, 2019/2194(INI).

4

(5)  Carta de Agrigento er et charter, der blev underskrevet i Rom den 30. oktober 2019 med den målsætning at fremme politikker, der kan sikre en bedre udnyttelse af den lokale kulturarv (http://www.anci.it/wp-content/uploads/Carta-di-Agrigento-per-una-nuova-Agenda-europea-della-Cultura.pdf)(italiensk).

5

(6)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om kultur i en mere ambitiøs Union: regionernes og byernes rolle, punkt 20 (EUT C 141 af 29.4.2020, s. 39).

6

(7)  Europa-Parlamentets beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (2020/2708(RSP)).

7

(8)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om kultur i en mere ambitiøs Union: regionernes og byernes rolle, punkt 20 (EUT C 141 af 29.4.2020, s. 39).

8

---

III Forberedende retsakter

Regionsudvalget

Interactio – videomøde – RU's 142. plenarforsamling, 3.2.2021-5.2.2021

| 26.3.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 106/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 106/44

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om det 8. miljøhandlingsprogram

(2021/C 106/09)

| Hovedordfører: | Dimitros KARNAVOS (EL/EPP), borgmester i Kallithea |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030, Bruxelles, den 14.10.2020
  COM(2020) 652 final, 2020/0300 (COD) |

Hovedordfører:

Dimitros KARNAVOS (EL/EPP), borgmester i Kallithea

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030, Bruxelles, den 14.10.2020

COM(2020) 652 final, 2020/0300 (COD)

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Det 8. miljøhandlingsprogram bør fremskynde overgangen til en
  regenerativ
  økonomi, der giver mere tilbage til planeten, end den tager. En
  regenerativ
  vækstmodel anerkender, at vores samfunds trivsel og velstand afhænger af et stabilt klima, et sundt miljø og velfungerende økosystemer, der giver vores økonomier et sikkert sted at operere. Da den globale befolkning og efterspørgslen efter naturressourcer fortsætter med at vokse, bør den økonomiske aktivitet udvikle sig på en sådan måde, at den ikke skader, men derimod vender udviklingen inden for klimaændringer og miljøforringelser, minimerer forureningen og sikrer bevarelse og berigelse af den naturlige kapital og dermed en stor forekomst af vedvarende og ikkevedvarende ressourcer. Gennem fortsat innovation, tilpasning til nye udfordringer og medskabelse styrker den
  regenerative
  økonomi modstandsdygtigheden og beskytter nuværende og fremtidige generationers velfærd. | Det 8. miljøhandlingsprogram bør fremskynde overgangen til en økonomi, der giver mere tilbage til planeten, end den tager. En
  bæredygtig
  vækstmodel anerkender, at vores samfunds trivsel og velstand afhænger af et stabilt klima, et sundt miljø og velfungerende økosystemer, der giver vores økonomier et sikkert sted at operere. Da den globale befolkning og efterspørgslen efter naturressourcer fortsætter med at vokse, bør den økonomiske aktivitet udvikle sig på en sådan
  bæredygtig
  måde, at den ikke skader, men derimod vender udviklingen inden for klimaændringer og miljøforringelser
  gennem modvirknings- og kompensationsforanstaltninger og bidragsbaserede ydelser til det lokale miljø og lokalsamfundene, permanent følger miljøindvirkningen
  , minimerer forureningen og sikrer bevarelse og berigelse af den naturlige kapital og dermed en stor forekomst af vedvarende og ikkevedvarende ressourcer. Gennem fortsat innovation, tilpasning til nye udfordringer og medskabelse styrker den
  bæredygtige
  økonomi modstandsdygtigheden og beskytter nuværende og fremtidige generationers velfærd. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Det 8. miljøhandlingsprogram bør fremskynde overgangen til en
  regenerativ
  økonomi, der giver mere tilbage til planeten, end den tager. En
  regenerativ
  vækstmodel anerkender, at vores samfunds trivsel og velstand afhænger af et stabilt klima, et sundt miljø og velfungerende økosystemer, der giver vores økonomier et sikkert sted at operere. Da den globale befolkning og efterspørgslen efter naturressourcer fortsætter med at vokse, bør den økonomiske aktivitet udvikle sig på en sådan måde, at den ikke skader, men derimod vender udviklingen inden for klimaændringer og miljøforringelser, minimerer forureningen og sikrer bevarelse og berigelse af den naturlige kapital og dermed en stor forekomst af vedvarende og ikkevedvarende ressourcer. Gennem fortsat innovation, tilpasning til nye udfordringer og medskabelse styrker den
  regenerative
  økonomi modstandsdygtigheden og beskytter nuværende og fremtidige generationers velfærd.

Det 8. miljøhandlingsprogram bør fremskynde overgangen til en økonomi, der giver mere tilbage til planeten, end den tager. En
  bæredygtig
  vækstmodel anerkender, at vores samfunds trivsel og velstand afhænger af et stabilt klima, et sundt miljø og velfungerende økosystemer, der giver vores økonomier et sikkert sted at operere. Da den globale befolkning og efterspørgslen efter naturressourcer fortsætter med at vokse, bør den økonomiske aktivitet udvikle sig på en sådan
  bæredygtig
  måde, at den ikke skader, men derimod vender udviklingen inden for klimaændringer og miljøforringelser
  gennem modvirknings- og kompensationsforanstaltninger og bidragsbaserede ydelser til det lokale miljø og lokalsamfundene, permanent følger miljøindvirkningen
  , minimerer forureningen og sikrer bevarelse og berigelse af den naturlige kapital og dermed en stor forekomst af vedvarende og ikkevedvarende ressourcer. Gennem fortsat innovation, tilpasning til nye udfordringer og medskabelse styrker den
  bæredygtige
  økonomi modstandsdygtigheden og beskytter nuværende og fremtidige generationers velfærd.

Begrundelse

| i) | Økonomiske aktiviteter bør være bæredygtige og fortsætte med at udvikle sig på en måde, der sikrer, at miljøet beskyttes, og at det lokale miljø og lokalsamfundene udvikler sig bæredygtigt med særlige foranstaltninger og en overvågningsmekanisme eller -redskaber såsom miljø- og socialforvaltningsplaner mm. ii) Betegnelsen »regenerativ økonomi« kan forstås som, at naturen og vores miljø nemt kan regenereres. I stedet foreslås det at anvende en »bæredygtig vækstmodel«. |
| --- | --- |

i)

Økonomiske aktiviteter bør være bæredygtige og fortsætte med at udvikle sig på en måde, der sikrer, at miljøet beskyttes, og at det lokale miljø og lokalsamfundene udvikler sig bæredygtigt med særlige foranstaltninger og en overvågningsmekanisme eller -redskaber såsom miljø- og socialforvaltningsplaner mm. ii) Betegnelsen »regenerativ økonomi« kan forstås som, at naturen og vores miljø nemt kan regenereres. I stedet foreslås det at anvende en »bæredygtig vækstmodel«.

Anbefalet ændring 2

Artikel 2, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Det 8. miljøhandlingsprogram har det langsigtede prioriterede mål for 2050, at borgerne lever et godt liv inden for planetens grænser i en
  regenerativ
  økonomi, hvor der ikke produceres spild eller nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbrug og miljøforringelse. Et sundt miljø understøtter borgernes velfærd, biodiversiteten trives, og naturkapitalen beskyttes, genoprettes og værdsættes på måder, der øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer og andre miljørisici. EU sætter tempoet for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan. | Det 8. miljøhandlingsprogram har det langsigtede prioriterede mål for 2050, at borgerne
  og deres lokalsamfund
  lever et godt liv inden for planetens grænser i en
  bæredygtig
  økonomi, hvor der ikke produceres spild eller nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbrug og miljøforringelse. Et sundt miljø understøtter borgernes velfærd
  og sundhed
  ,
  økosystemtjenesterne forbedres,
  biodiversiteten trives, og naturkapitalen beskyttes, genoprettes og værdsættes på måder, der øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer og andre miljørisici.
  Det 8. miljøhandlingsprogram søger at styrke forbindelsen mellem miljøpolitik og sundhed. En sund levevis må være grundlaget for alle EU-politikker, der fremmer menneskers sundhed, en sund planet, en sund økonomi og et sundt samfund med muligheder for alle.
  EU sætter tempoet for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Det 8. miljøhandlingsprogram har det langsigtede prioriterede mål for 2050, at borgerne lever et godt liv inden for planetens grænser i en
  regenerativ
  økonomi, hvor der ikke produceres spild eller nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbrug og miljøforringelse. Et sundt miljø understøtter borgernes velfærd, biodiversiteten trives, og naturkapitalen beskyttes, genoprettes og værdsættes på måder, der øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer og andre miljørisici. EU sætter tempoet for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan.

Det 8. miljøhandlingsprogram har det langsigtede prioriterede mål for 2050, at borgerne
  og deres lokalsamfund
  lever et godt liv inden for planetens grænser i en
  bæredygtig
  økonomi, hvor der ikke produceres spild eller nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbrug og miljøforringelse. Et sundt miljø understøtter borgernes velfærd
  og sundhed
  ,
  økosystemtjenesterne forbedres,
  biodiversiteten trives, og naturkapitalen beskyttes, genoprettes og værdsættes på måder, der øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer og andre miljørisici.
  Det 8. miljøhandlingsprogram søger at styrke forbindelsen mellem miljøpolitik og sundhed. En sund levevis må være grundlaget for alle EU-politikker, der fremmer menneskers sundhed, en sund planet, en sund økonomi og et sundt samfund med muligheder for alle.
  EU sætter tempoet for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan.

Begrundelse

| i) | Ikke kun borgerne, men også lokalsamfundene beskæftiger sig med mange forskellige miljøpolitikker. ii) På baggrund af den situation, der er blevet udløst af covid-19-pandemien, bør de sundhedsmæssige aspekter fremhæves yderligere. Forbindelsen mellem sundhed og miljø er af helt afgørende betydning og bør derfor fremhæves. De lokale og regionale myndigheder kan i deres lokalsamfund se miljøpolitikkernes indvirkning på sundheden og trivslen. iii) Der er også en sammenhæng mellem økosystemtjenester og et sundt miljø. |
| --- | --- |

i)

Ikke kun borgerne, men også lokalsamfundene beskæftiger sig med mange forskellige miljøpolitikker. ii) På baggrund af den situation, der er blevet udløst af covid-19-pandemien, bør de sundhedsmæssige aspekter fremhæves yderligere. Forbindelsen mellem sundhed og miljø er af helt afgørende betydning og bør derfor fremhæves. De lokale og regionale myndigheder kan i deres lokalsamfund se miljøpolitikkernes indvirkning på sundheden og trivslen. iii) Der er også en sammenhæng mellem økosystemtjenester og et sundt miljø.

Anbefalet ændring 3

Artikel 2, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Det 8. miljøhandlingsprogram har følgende seks tematiske prioriterede mål: | Det 8. miljøhandlingsprogram har følgende seks tematiske prioriterede mål: |
| a) | en
  uigenkaldelig
  og gradvis reduktion af drivhusgasemissionerne og forøgelse af optag gennem naturlige og andre dræn
  i Unionen
  med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner og opnå klimaneutralitet senest i 2050 som fastsat i forordning (EU) .../...32 |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Det 8. miljøhandlingsprogram har følgende seks tematiske prioriterede mål:

Det 8. miljøhandlingsprogram har følgende seks tematiske prioriterede mål:

a)

en
  uigenkaldelig
  og gradvis reduktion af drivhusgasemissionerne og forøgelse af optag gennem naturlige og andre dræn
  i Unionen
  med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner og opnå klimaneutralitet senest i 2050 som fastsat i forordning (EU) .../...32

| a) | en
  kontinuerlig
  og gradvis reduktion af drivhusgasemissionerne og forøgelse af optag gennem naturlige og andre dræn
  og grønne investeringer, der bidrager til at mindske CO2-emissionerne på EU-niveau og nationalt, regionalt og lokalt niveau
  med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner og opnå klimaneutralitet senest i 2050 som fastsat i forordning (EU) .../...32 |
| --- | --- |

a)

en
  kontinuerlig
  og gradvis reduktion af drivhusgasemissionerne og forøgelse af optag gennem naturlige og andre dræn
  og grønne investeringer, der bidrager til at mindske CO2-emissionerne på EU-niveau og nationalt, regionalt og lokalt niveau
  med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner og opnå klimaneutralitet senest i 2050 som fastsat i forordning (EU) .../...32

| b) | fortsat
  fremskridt med hensyn til at øge tilpasningsevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden over for klimaændringer |
| --- | --- |

b)

fortsat
  fremskridt med hensyn til at øge tilpasningsevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden over for klimaændringer

| b) | et konstant behov for
  fremskridt
  , især i sårbare regioner og lokalområder,
  med hensyn til at øge tilpasningsevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden over for klimaændringer |
| --- | --- |

b)

et konstant behov for
  fremskridt
  , især i sårbare regioner og lokalområder,
  med hensyn til at øge tilpasningsevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden over for klimaændringer

| c) | fremskridt hen imod en
  regenerativ
  vækstmodel, der giver mere tilbage til planeten, end der tages, afkobling af den økonomiske vækst fra ressourceanvendelse og miljøforringelse og fremskyndelse af overgangen til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

c)

fremskridt hen imod en
  regenerativ
  vækstmodel, der giver mere tilbage til planeten, end der tages, afkobling af den økonomiske vækst fra ressourceanvendelse og miljøforringelse og fremskyndelse af overgangen til en cirkulær økonomi

| c) | fremskridt hen imod en
  bæredygtig
  vækstmodel, der giver mere tilbage til planeten, end der tages, afkobling af den økonomiske vækst fra ressourceanvendelse og miljøforringelse og fremskyndelse af overgangen til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

c)

fremskridt hen imod en
  bæredygtig
  vækstmodel, der giver mere tilbage til planeten, end der tages, afkobling af den økonomiske vækst fra ressourceanvendelse og miljøforringelse og fremskyndelse af overgangen til en cirkulær økonomi

| d) | tilstræbelse af en nulforureningsambition for et giftfrit miljø, herunder for luft, vand og jord, og beskyttelse af borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede risici og påvirkninger |
| --- | --- |

d)

tilstræbelse af en nulforureningsambition for et giftfrit miljø, herunder for luft, vand og jord, og beskyttelse af borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede risici og påvirkninger

| d) | tilstræbelse af en nulforureningsambition for et giftfrit miljø, herunder for luft, vand og jord, og beskyttelse af borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede risici og påvirkninger |
| --- | --- |

d)

tilstræbelse af en nulforureningsambition for et giftfrit miljø, herunder for luft, vand og jord, og beskyttelse af borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede risici og påvirkninger

| e) | beskyttelse, bevarelse og genetablering af biodiversitet og styrkelse af naturkapitalen, navnlig luft, vand, jord og skove, ferskvand, vådområder og marine økosystemer |
| --- | --- |

e)

beskyttelse, bevarelse og genetablering af biodiversitet og styrkelse af naturkapitalen, navnlig luft, vand, jord og skove, ferskvand, vådområder og marine økosystemer

| e) | beskyttelse, bevarelse og genetablering af biodiversitet
  og økosystemtjenester i og uden for beskyttede områder
  og styrkelse af naturkapitalen, navnlig luft, vand, jord og skove, ferskvand, vådområder og marine økosystemer |
| --- | --- |

e)

beskyttelse, bevarelse og genetablering af biodiversitet
  og økosystemtjenester i og uden for beskyttede områder
  og styrkelse af naturkapitalen, navnlig luft, vand, jord og skove, ferskvand, vådområder og marine økosystemer

| f) | fremme af miljømæssig bæredygtighed og mindskelse af de vigtigste miljø- og klimabelastninger i forbindelse med produktion og forbrug, navnlig på områderne energi, industriel udvikling, bygninger og infrastruktur, mobilitet og fødevaresystemet. |
| --- | --- |

f)

fremme af miljømæssig bæredygtighed og mindskelse af de vigtigste miljø- og klimabelastninger i forbindelse med produktion og forbrug, navnlig på områderne energi, industriel udvikling, bygninger og infrastruktur, mobilitet og fødevaresystemet.

| f) | fremme af miljømæssig bæredygtighed og mindskelse af de vigtigste miljø- og klimabelastninger i forbindelse med produktion og forbrug
  gennem anvendelse af værktøjer som f.eks. miljøkonsekvensvurderinger og hensigtsmæssige evalueringer og udvikling af metoder og instrumenter til tværgående kontinuerlig overvågning af indvirkningen og fortsat forbedring af miljøpræstationerne
  , navnlig på områderne energi, industriel udvikling, bygninger og infrastruktur, mobilitet og fødevaresystemet. |
| --- | --- |

f)

fremme af miljømæssig bæredygtighed og mindskelse af de vigtigste miljø- og klimabelastninger i forbindelse med produktion og forbrug
  gennem anvendelse af værktøjer som f.eks. miljøkonsekvensvurderinger og hensigtsmæssige evalueringer og udvikling af metoder og instrumenter til tværgående kontinuerlig overvågning af indvirkningen og fortsat forbedring af miljøpræstationerne
  , navnlig på områderne energi, industriel udvikling, bygninger og infrastruktur, mobilitet og fødevaresystemet.

Begrundelse

| i) | Nedbringelsen af luftemissionerne kan ikke blot opnås ved hjælp af naturlige og andre dræn, men også gennem grønne og bæredygtige investeringer. ii) Forøgelse af tilpasningsevnen og styrkelse af modstandsdygtigheden over for klimaændringerne er relevant for de mere sårbare områder som f.eks. kystområder. Det kan derfor gøres gældende, at det er et overvejende regionalt og lokalt anliggende. iii) De fleste områder nævnt i litra f) (energi, industri, infrastruktur mv.) kræver miljøtilladelse. Denne procedure sikrer i et vist omfang, at anlægget og driften er bæredygtig. Det er derfor yderst vigtigt, at miljøpræstationerne hele tiden overvåges og fortsat forbedres. |
| --- | --- |

i)

Nedbringelsen af luftemissionerne kan ikke blot opnås ved hjælp af naturlige og andre dræn, men også gennem grønne og bæredygtige investeringer. ii) Forøgelse af tilpasningsevnen og styrkelse af modstandsdygtigheden over for klimaændringerne er relevant for de mere sårbare områder som f.eks. kystområder. Det kan derfor gøres gældende, at det er et overvejende regionalt og lokalt anliggende. iii) De fleste områder nævnt i litra f) (energi, industri, infrastruktur mv.) kræver miljøtilladelse. Denne procedure sikrer i et vist omfang, at anlægget og driften er bæredygtig. Det er derfor yderst vigtigt, at miljøpræstationerne hele tiden overvåges og fortsat forbedres.

Anbefalet ændring 4

Artikel 3, stk. 1, litra b)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Opfyldelse af de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram vil kræve: | 1.   Opfyldelse af de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram vil kræve: |
| a) | ... |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Opfyldelse af de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram vil kræve:

1.   Opfyldelse af de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram vil kræve:

a)

...

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

...

| b) | styrkelse af den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse, navnlig ved: |
| --- | --- |

b)

styrkelse af den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse, navnlig ved:

| b) | styrkelse af den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse, navnlig ved: |
| --- | --- |

b)

styrkelse af den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse, navnlig ved:

| | — | at integrere de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, i alle relevante strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer og projekter på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, så de og gennemførelsen af dem ikke skader nogen af de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2 |
| --- | --- | --- |

—

at integrere de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, i alle relevante strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer og projekter på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, så de og gennemførelsen af dem ikke skader nogen af de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2

| | — | at integrere de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, i alle relevante strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer og projekter på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, så de og gennemførelsen af dem ikke skader nogen af de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2 |
| --- | --- | --- |

—

at integrere de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, i alle relevante strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer og projekter på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, så de og gennemførelsen af dem ikke skader nogen af de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2

| | — | at udvikle metoder i praksis og gennemføre aktiviteter, der støtter de lokale og regionale myndigheders målopfyldelse |
| --- | --- | --- |

—

at udvikle metoder i praksis og gennemføre aktiviteter, der støtter de lokale og regionale myndigheders målopfyldelse

at udvikle metoder i praksis og gennemføre aktiviteter, der støtter de lokale og regionale myndigheders målopfyldelse

| | — | at styrke samarbejdet mellem Kommissionen og Regionsudvalget inden for rammerne af den tekniske platform for samarbejde om miljøet og undersøge, hvordan dialogen og informationsudvekslingen kan forbedres |
| --- | --- | --- |

—

at styrke samarbejdet mellem Kommissionen og Regionsudvalget inden for rammerne af den tekniske platform for samarbejde om miljøet og undersøge, hvordan dialogen og informationsudvekslingen kan forbedres

at styrke samarbejdet mellem Kommissionen og Regionsudvalget inden for rammerne af den tekniske platform for samarbejde om miljøet og undersøge, hvordan dialogen og informationsudvekslingen kan forbedres

| | — | maksimere fordelene ved at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/52/EU og 2001/42/EF |
| --- | --- | --- |

—

maksimere fordelene ved at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/52/EU og 2001/42/EF

| | — | at maksimere fordelene ved at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/52/EU og 2001/42/EF |
| --- | --- | --- |

—

at maksimere fordelene ved at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/52/EU og 2001/42/EF

| | — | at lægge stor vægt på synergier og potentielle afvejninger mellem økonomiske, miljømæssige og sociale mål for at sikre, at borgernes behov for ernæring, boliger og mobilitet opfyldes på en bæredygtig måde, der ikke lader nogen i stikken |
| --- | --- | --- |

—

at lægge stor vægt på synergier og potentielle afvejninger mellem økonomiske, miljømæssige og sociale mål for at sikre, at borgernes behov for ernæring, boliger og mobilitet opfyldes på en bæredygtig måde, der ikke lader nogen i stikken

| | — | at lægge stor vægt på synergier og potentielle afvejninger mellem økonomiske, miljømæssige og sociale mål for at sikre, at borgernes behov for ernæring, boliger og mobilitet opfyldes på en bæredygtig måde, der ikke lader nogen i stikken |
| --- | --- | --- |

—

at lægge stor vægt på synergier og potentielle afvejninger mellem økonomiske, miljømæssige og sociale mål for at sikre, at borgernes behov for ernæring, boliger og mobilitet opfyldes på en bæredygtig måde, der ikke lader nogen i stikken

| | — | at sikre, at opnåelsen af det langsigtede prioriterede mål for 2050 som beskrevet i artikel 2, stk. 1, ikke medfører højere skatter, højere energipriser og/eller en større lovgivningsbyrde for de europæiske forbrugere og virksomheder |
| --- | --- | --- |

—

at sikre, at opnåelsen af det langsigtede prioriterede mål for 2050 som beskrevet i artikel 2, stk. 1, ikke medfører højere skatter, højere energipriser og/eller en større lovgivningsbyrde for de europæiske forbrugere og virksomheder

at sikre, at opnåelsen af det langsigtede prioriterede mål for 2050 som beskrevet i artikel 2, stk. 1, ikke medfører højere skatter, højere energipriser og/eller en større lovgivningsbyrde for de europæiske forbrugere og virksomheder

| | — | regelmæssigt at evaluere eksisterende politikker og udarbejde konsekvensanalyser for nye initiativer, der bygger på omfattende høringer, som følger procedurer, der er ansvarlige, inklusive, informerede og enkle at gennemføre, og som tager behørigt hensyn til den forventede indvirkning på miljø og klima |
| --- | --- | --- |

—

regelmæssigt at evaluere eksisterende politikker og udarbejde konsekvensanalyser for nye initiativer, der bygger på omfattende høringer, som følger procedurer, der er ansvarlige, inklusive, informerede og enkle at gennemføre, og som tager behørigt hensyn til den forventede indvirkning på miljø og klima

| | — | regelmæssigt at evaluere eksisterende politikker og udarbejde konsekvensanalyser for nye initiativer, der bygger på omfattende høringer, som følger procedurer, der er ansvarlige, inklusive, informerede og enkle at gennemføre, og som tager behørigt hensyn til den forventede indvirkning på miljø og klima |
| --- | --- | --- |

—

regelmæssigt at evaluere eksisterende politikker og udarbejde konsekvensanalyser for nye initiativer, der bygger på omfattende høringer, som følger procedurer, der er ansvarlige, inklusive, informerede og enkle at gennemføre, og som tager behørigt hensyn til den forventede indvirkning på miljø og klima

| | — | at fremme kommunikationsaktiviteter på EU-niveau samt nationalt, regionalt og lokalt niveau med det formål at øge bevidstheden, især blandt de unge, om vigtigheden af og fordelene ved en forsvarlig gennemførelse af miljøpolitikken og om merværdien heraf for borgere, virksomheder og planeten med henblik på at øge følelsen af medansvar og deltagelsen fra alle relevante interessenter i gennemførelsesindsatsen |
| --- | --- | --- |

—

at fremme kommunikationsaktiviteter på EU-niveau samt nationalt, regionalt og lokalt niveau med det formål at øge bevidstheden, især blandt de unge, om vigtigheden af og fordelene ved en forsvarlig gennemførelse af miljøpolitikken og om merværdien heraf for borgere, virksomheder og planeten med henblik på at øge følelsen af medansvar og deltagelsen fra alle relevante interessenter i gennemførelsesindsatsen

at fremme kommunikationsaktiviteter på EU-niveau samt nationalt, regionalt og lokalt niveau med det formål at øge bevidstheden, især blandt de unge, om vigtigheden af og fordelene ved en forsvarlig gennemførelse af miljøpolitikken og om merværdien heraf for borgere, virksomheder og planeten med henblik på at øge følelsen af medansvar og deltagelsen fra alle relevante interessenter i gennemførelsesindsatsen

Begrundelse

Begrundelse

| i) | Den tekniske platform for samarbejde om miljøet blev etableret i 2012 og efterfølgende inkluderet i det 7. miljøhandlingsprogram. Som det kan læses på platformens websted, betyder medtagelsen i det 7. miljøhandlingsprogram, at den har fået et solidt og langsigtet grundlag. I lyset af de positive erfaringer med samarbejde vil det være et naturligt skridt, at den medtages i det 8. miljøhandlingsprogram, hvilket også vil sikre fortsat støtte til dette forum. ii) Kommunikationen skal forbedres yderligere, og de lokale og regionale myndigheder kan i den forbindelse spille en vigtig rolle. |
| --- | --- |

i)

Den tekniske platform for samarbejde om miljøet blev etableret i 2012 og efterfølgende inkluderet i det 7. miljøhandlingsprogram. Som det kan læses på platformens websted, betyder medtagelsen i det 7. miljøhandlingsprogram, at den har fået et solidt og langsigtet grundlag. I lyset af de positive erfaringer med samarbejde vil det være et naturligt skridt, at den medtages i det 8. miljøhandlingsprogram, hvilket også vil sikre fortsat støtte til dette forum. ii) Kommunikationen skal forbedres yderligere, og de lokale og regionale myndigheder kan i den forbindelse spille en vigtig rolle.

Anbefalet ændring 5

Anbefalet ændring 5

Artikel 3, stk. 1, litra d)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| mobilisering af bæredygtige investeringer fra offentlige og private kilder, herunder af midler og instrumenter, der er til rådighed i EU-budgettet, via Den Europæiske Investeringsbank og på nationalt plan | mobilisering af bæredygtige investeringer fra offentlige og private kilder, herunder af midler og instrumenter, der er til rådighed i EU-budgettet, via Den Europæiske Investeringsbank og på nationalt plan
  , så der sikres de rette synergieffekter. Samtidig skal der være garanti for, at der kan foretages tilstrækkelige investeringer på det niveau, hvor de er mest tiltrængt og vil kunne anvendes mest effektivt, idet det skal sikres, at lokal- og regionalsamfundene har tilstrækkelige ressourcer til den praktiske gennemførelse |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

mobilisering af bæredygtige investeringer fra offentlige og private kilder, herunder af midler og instrumenter, der er til rådighed i EU-budgettet, via Den Europæiske Investeringsbank og på nationalt plan

mobilisering af bæredygtige investeringer fra offentlige og private kilder, herunder af midler og instrumenter, der er til rådighed i EU-budgettet, via Den Europæiske Investeringsbank og på nationalt plan
  , så der sikres de rette synergieffekter. Samtidig skal der være garanti for, at der kan foretages tilstrækkelige investeringer på det niveau, hvor de er mest tiltrængt og vil kunne anvendes mest effektivt, idet det skal sikres, at lokal- og regionalsamfundene har tilstrækkelige ressourcer til den praktiske gennemførelse

, så der sikres de rette synergieffekter. Samtidig skal der være garanti for, at der kan foretages tilstrækkelige investeringer på det niveau, hvor de er mest tiltrængt og vil kunne anvendes mest effektivt, idet det skal sikres, at lokal- og regionalsamfundene har tilstrækkelige ressourcer til den praktiske gennemførelse

Begrundelse

Begrundelse

I mange tilfælde gennemføres miljøpolitikker med stærk inddragelse af de lokale og regionale myndigheder. Det er helt afgørende, at der er tilstrækkelige ressourcer til rådighed for lokal- og regionalsamfundene. Selv når de nationale myndigheder har ansvaret for gennemførelsen af politikker, er det ofte på lokalt og regionalt niveau, at de direkte og indirekte konsekvenser af politikkerne skal håndteres.

Anbefalet ændring 6

Anbefalet ændring 6

Artikel 3, stk. 1, litra e)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| udfasning af miljøskadelige subsidier på EU-plan og nationalt plan, der gør bedst mulig brug af markedsbaserede instrumenter og grønne budgetredskaber,
  herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling,
  og støtte til virksomheder og andre interessenter til udvikling af standardiseret regnskabspraksis for naturkapital | gradvis udfasning af miljøskadelige subsidier på EU-plan og nationalt plan, der gør bedst mulig brug af markedsbaserede instrumenter og grønne budgetredskaber, og støtte til virksomheder og andre interessenter til udvikling af standardiseret regnskabspraksis for naturkapital
  , samtidig med at der sikres en socialt retfærdig omstilling for alle regioner, byer og kommuner
  ; |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

udfasning af miljøskadelige subsidier på EU-plan og nationalt plan, der gør bedst mulig brug af markedsbaserede instrumenter og grønne budgetredskaber,
  herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling,
  og støtte til virksomheder og andre interessenter til udvikling af standardiseret regnskabspraksis for naturkapital

herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling,

gradvis udfasning af miljøskadelige subsidier på EU-plan og nationalt plan, der gør bedst mulig brug af markedsbaserede instrumenter og grønne budgetredskaber, og støtte til virksomheder og andre interessenter til udvikling af standardiseret regnskabspraksis for naturkapital
  , samtidig med at der sikres en socialt retfærdig omstilling for alle regioner, byer og kommuner
  ;

, samtidig med at der sikres en socialt retfærdig omstilling for alle regioner, byer og kommuner

Begrundelse

Begrundelse

Princippet om social retfærdig omstilling bør gælde for alle instrumenter, og ikke kun de grønne budgetredskaber, og det vedrører alle regioner, byer og kommuner i EU.

Anbefalet ændring 7

Anbefalet ændring 7

Artikel 3, stk. 1, litra f)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| sikring af, at miljøpolitikker og -foranstaltninger bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige viden og styrker den miljømæssige vidensbase og udbredelsen heraf, herunder gennem forskning, innovation, fremme af grønne færdigheder og yderligere opbygning af regnskabspraksis for miljø og økosystemer | sikring af, at miljøpolitikker og -foranstaltninger
  på EU-niveau samt nationalt, regionalt og lokalt niveau
  bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige viden og styrker den miljømæssige vidensbase og udbredelsen heraf, herunder gennem forskning, innovation, fremme af grønne færdigheder og yderligere opbygning af regnskabspraksis for miljø og økosystemer
  , samt fremme af en løbende forbedring af den videnskabelige viden på basis af sammenlignelige indikatorer også på regionalt niveau med henblik på oplyst beslutningstagning
  ; |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

sikring af, at miljøpolitikker og -foranstaltninger bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige viden og styrker den miljømæssige vidensbase og udbredelsen heraf, herunder gennem forskning, innovation, fremme af grønne færdigheder og yderligere opbygning af regnskabspraksis for miljø og økosystemer

sikring af, at miljøpolitikker og -foranstaltninger
  på EU-niveau samt nationalt, regionalt og lokalt niveau
  bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige viden og styrker den miljømæssige vidensbase og udbredelsen heraf, herunder gennem forskning, innovation, fremme af grønne færdigheder og yderligere opbygning af regnskabspraksis for miljø og økosystemer
  , samt fremme af en løbende forbedring af den videnskabelige viden på basis af sammenlignelige indikatorer også på regionalt niveau med henblik på oplyst beslutningstagning
  ;

på EU-niveau samt nationalt, regionalt og lokalt niveau

, samt fremme af en løbende forbedring af den videnskabelige viden på basis af sammenlignelige indikatorer også på regionalt niveau med henblik på oplyst beslutningstagning

Begrundelse

Begrundelse

Den anbefalede ændring fremhæver alle niveauers vigtige rolle og styrker kapaciteten til at vurdere fremskridtene på alle niveauer hen imod det 8. miljøhandlingsprograms generelle målsætninger, herunder indikatorer på regionalt niveau.

Anbefalet ændring 8

Anbefalet ændring 8

Punkt 3, stk. 1 — Nyt punkt litra h) tilføjes efter litra g)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| — | h) | sikring af fuld deltagelse af og samarbejde med de lokale og regionale myndigheder inden for alle aspekter af udformningen af miljøpolitikken gennem en tilgang baseret på samarbejde og forvaltning på flere niveauer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

—

h)

h)

sikring af fuld deltagelse af og samarbejde med de lokale og regionale myndigheder inden for alle aspekter af udformningen af miljøpolitikken gennem en tilgang baseret på samarbejde og forvaltning på flere niveauer

sikring af fuld deltagelse af og samarbejde med de lokale og regionale myndigheder inden for alle aspekter af udformningen af miljøpolitikken gennem en tilgang baseret på samarbejde og forvaltning på flere niveauer

Begrundelse

Begrundelse

Den anbefalede ændring forventes at bidrage til at styrke politikudviklingen og -gennemførelsen.

Anbefalet ændring 9

Anbefalet ændring 9

Artikel 3, stk. 1 — nyt litra j) tilføjes efter litra i)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| — | j) | fremme af fordelene ved det 8. miljøhandlingsprogram på lokalt og regionalt niveau som et grundlæggende element i en effektiv gennemførelse af EU's miljøpolitik, således som det fremgår af revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne (EIR); |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

—

j)

j)

fremme af fordelene ved det 8. miljøhandlingsprogram på lokalt og regionalt niveau som et grundlæggende element i en effektiv gennemførelse af EU's miljøpolitik, således som det fremgår af revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne (EIR);

fremme af fordelene ved det 8. miljøhandlingsprogram på lokalt og regionalt niveau som et grundlæggende element i en effektiv gennemførelse af EU's miljøpolitik, således som det fremgår af revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne (EIR);

Begrundelse

Begrundelse

Det er vigtigt at formidle og fremme fordelene ved det 8. miljøhandlingsprogram for at øge gennemførelsesgraden for miljøpolitikken.

Anbefalet ændring 10

Anbefalet ændring 10

Artikel 3, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Det vil kræve bred støtte at inddrage borgerne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter og tilskynde til samarbejde om udvikling og gennemførelse af strategier, politikker eller lovgivning vedrørende det 8. miljøhandlingsprogram blandt nationale, regionale og lokale myndigheder
  i by- og landområder
  . | Det vil kræve bred støtte at inddrage borgerne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter og tilskynde til samarbejde om udvikling og gennemførelse af strategier, politikker eller lovgivning vedrørende det 8. miljøhandlingsprogram blandt nationale, regionale og lokale myndigheder.
  EU vil fremme en holistisk stedbaseret og områdeorienteret tilgang, hvor der tages hensyn til de særlige udfordringer og styrker i alle typer af lokalsamfund som f.eks. by- og landområder, men også kystområder, bjergregioner, øer, arkipelagområder og områderne i den yderste periferi. Med denne tilgang vil der blive taget højde for vekselvirkningerne mellem lokalsamfundet og det omkringliggende område, især oplandet til byområder. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Det vil kræve bred støtte at inddrage borgerne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter og tilskynde til samarbejde om udvikling og gennemførelse af strategier, politikker eller lovgivning vedrørende det 8. miljøhandlingsprogram blandt nationale, regionale og lokale myndigheder
  i by- og landområder
  .

i by- og landområder

Det vil kræve bred støtte at inddrage borgerne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter og tilskynde til samarbejde om udvikling og gennemførelse af strategier, politikker eller lovgivning vedrørende det 8. miljøhandlingsprogram blandt nationale, regionale og lokale myndigheder.
  EU vil fremme en holistisk stedbaseret og områdeorienteret tilgang, hvor der tages hensyn til de særlige udfordringer og styrker i alle typer af lokalsamfund som f.eks. by- og landområder, men også kystområder, bjergregioner, øer, arkipelagområder og områderne i den yderste periferi. Med denne tilgang vil der blive taget højde for vekselvirkningerne mellem lokalsamfundet og det omkringliggende område, især oplandet til byområder.

EU vil fremme en holistisk stedbaseret og områdeorienteret tilgang, hvor der tages hensyn til de særlige udfordringer og styrker i alle typer af lokalsamfund som f.eks. by- og landområder, men også kystområder, bjergregioner, øer, arkipelagområder og områderne i den yderste periferi. Med denne tilgang vil der blive taget højde for vekselvirkningerne mellem lokalsamfundet og det omkringliggende område, især oplandet til byområder.

Begrundelse

Begrundelse

Der er mange forskellige typer af lokale og regionale myndigheder i EU, og de har alle deres egne udfordringer og styrker. Miljøpolitikker har ofte en stærk territorial komponent, som skal tilpasses til den konkrete lokale/regionale situation. Det 7. miljøhandlingsprogram har overvejende fokus på bydimensionen. I forslaget til det 8. miljøhandlingsprogram omtales kun by- og landområder. Den store forskelligartethed af lokalsamfund i EU må være i centrum, hvis gennemførelsen af EU's miljøpolitikker skal være effektiv.

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

Artikel 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen skal, med støtte fra Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur, vurdere og rapportere om Unionens og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, under hensyntagen til de grundforudsætninger, der er fastsat i artikel 3. | 1.   Kommissionen skal, med støtte fra Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur, vurdere og rapportere om Unionens og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, under hensyntagen til de grundforudsætninger, der er fastsat i artikel 3. |
| 2.   Den vurdering, der fremgår af stk. 1, skal afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer, der bygger på data, som er tilgængelige i medlemsstaterne og på EU-plan, og navnlig dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur og det europæiske statistiske system. Denne vurdering berører ikke eksisterende overvågnings-, rapporterings- og forvaltningsrammer og øvelser, der dækker miljø- og klimapolitikken. | 2.   Den vurdering, der fremgår af stk. 1, skal afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer, der bygger på data, som er tilgængelige i medlemsstaterne og på EU-plan, og navnlig dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur og det europæiske statistiske system. Denne vurdering berører ikke eksisterende overvågnings-, rapporterings- og forvaltningsrammer og øvelser, der dækker miljø- og klimapolitikken. |
| 3.   Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur støtter Kommissionen i at forbedre tilgængeligheden og relevansen af data og viden, navnlig ved at: | 3.   Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur støtter Kommissionen i at forbedre tilgængeligheden og relevansen af data og viden, navnlig ved at: |
| a) | indsamle, behandle og rapportere dokumentation og data ved hjælp af moderne digitale værktøjer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Kommissionen skal, med støtte fra Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur, vurdere og rapportere om Unionens og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, under hensyntagen til de grundforudsætninger, der er fastsat i artikel 3.

1.   Kommissionen skal, med støtte fra Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur, vurdere og rapportere om Unionens og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, under hensyntagen til de grundforudsætninger, der er fastsat i artikel 3.

2.   Den vurdering, der fremgår af stk. 1, skal afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer, der bygger på data, som er tilgængelige i medlemsstaterne og på EU-plan, og navnlig dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur og det europæiske statistiske system. Denne vurdering berører ikke eksisterende overvågnings-, rapporterings- og forvaltningsrammer og øvelser, der dækker miljø- og klimapolitikken.

2.   Den vurdering, der fremgår af stk. 1, skal afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer, der bygger på data, som er tilgængelige i medlemsstaterne og på EU-plan, og navnlig dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur og det europæiske statistiske system. Denne vurdering berører ikke eksisterende overvågnings-, rapporterings- og forvaltningsrammer og øvelser, der dækker miljø- og klimapolitikken.

3.   Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur støtter Kommissionen i at forbedre tilgængeligheden og relevansen af data og viden, navnlig ved at:

3.   Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur støtter Kommissionen i at forbedre tilgængeligheden og relevansen af data og viden, navnlig ved at:

a)

indsamle, behandle og rapportere dokumentation og data ved hjælp af moderne digitale værktøjer

| a) | indsamle, behandle og rapportere dokumentation og data ved hjælp af moderne digitale værktøjer |
| --- | --- |

a)

indsamle, behandle og rapportere dokumentation og data ved hjælp af moderne digitale værktøjer

| b) | arbejde hen imod at lukke de relevante mangler i overvågningsdataene |
| --- | --- |

b)

arbejde hen imod at lukke de relevante mangler i overvågningsdataene

| b) | arbejde hen imod at lukke de relevante mangler i overvågningsdataene |
| --- | --- |

b)

arbejde hen imod at lukke de relevante mangler i overvågningsdataene

| c) | levere politikrelevante og systemiske analyser og bidrag til gennemførelse af politiske mål på EU-plan og nationalt plan |
| --- | --- |

c)

levere politikrelevante og systemiske analyser og bidrag til gennemførelse af politiske mål på EU-plan og nationalt plan

| c) | levere politikrelevante og systemiske analyser og bidrag til gennemførelse af politiske mål på EU-plan og nationalt
  , regionalt og lokalt
  plan |
| --- | --- |

c)

levere politikrelevante og systemiske analyser og bidrag til gennemførelse af politiske mål på EU-plan og nationalt
  , regionalt og lokalt
  plan

, regionalt og lokalt

| d) | integrere data om miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger og fuldt ud udnytte andre tilgængelige data, såsom data leveret af Copernicus |
| --- | --- |

d)

integrere data om miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger og fuldt ud udnytte andre tilgængelige data, såsom data leveret af Copernicus

| d) | integrere data om miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger og fuldt ud udnytte andre tilgængelige data, såsom data leveret af Copernicus |
| --- | --- |

d)

integrere data om miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger og fuldt ud udnytte andre tilgængelige data, såsom data leveret af Copernicus

| e) | yderligere forbedre adgangen til data gennem EU-programmer |
| --- | --- |

e)

yderligere forbedre adgangen til data gennem EU-programmer

| e) | yderligere forbedre adgangen til data gennem EU-programmer |
| --- | --- |

e)

yderligere forbedre adgangen til data gennem EU-programmer

| f) | sikre gennemsigtighed og ansvarlighed |
| --- | --- |

f)

sikre gennemsigtighed og ansvarlighed

| f) | forbedre tilgængeligheden og interoperabiliteten af data på lokalt og regionalt niveau |
| --- | --- |

f)

f)

forbedre tilgængeligheden og interoperabiliteten af data på lokalt og regionalt niveau

forbedre tilgængeligheden og interoperabiliteten af data på lokalt og regionalt niveau

| g) | hjælpe civilsamfundet, de offentlige myndigheder, borgerne, arbejdsmarkedets parter og den private sektor med at identificere klima- og miljørisici og træffe foranstaltninger til at forebygge, afbøde og tilpasse sig dem og fremme deres engagement i at lukke hullerne i vores vidensgrundlag. |
| --- | --- |

g)

hjælpe civilsamfundet, de offentlige myndigheder, borgerne, arbejdsmarkedets parter og den private sektor med at identificere klima- og miljørisici og træffe foranstaltninger til at forebygge, afbøde og tilpasse sig dem og fremme deres engagement i at lukke hullerne i vores vidensgrundlag.

| g) | sikre gennemsigtighed og ansvarlighed |
| --- | --- |

g)

g)

sikre gennemsigtighed og ansvarlighed

| h) | hjælpe civilsamfundet, de offentlige myndigheder
  på nationalt, regionalt og lokalt niveau
  , borgerne, arbejdsmarkedets parter og den private sektor med at identificere klima- og miljørisici og træffe foranstaltninger til at forebygge, afbøde og tilpasse sig dem og fremme deres engagement i at lukke hullerne i vores vidensgrundlag. |
| --- | --- |

h)

h)

hjælpe civilsamfundet, de offentlige myndigheder
  på nationalt, regionalt og lokalt niveau
  , borgerne, arbejdsmarkedets parter og den private sektor med at identificere klima- og miljørisici og træffe foranstaltninger til at forebygge, afbøde og tilpasse sig dem og fremme deres engagement i at lukke hullerne i vores vidensgrundlag.

på nationalt, regionalt og lokalt niveau

| i) | fremme positive miljømæssige forbindelser mellem byzoner, bynære zoner og landdistrikter på linje med verdensmål nr. 11: »Bæredygtige byer og lokalsamfund« |
| --- | --- |

i)

i)

fremme positive miljømæssige forbindelser mellem byzoner, bynære zoner og landdistrikter på linje med verdensmål nr. 11: »Bæredygtige byer og lokalsamfund«

fremme positive miljømæssige forbindelser mellem byzoner, bynære zoner og landdistrikter på linje med verdensmål nr. 11: »Bæredygtige byer og lokalsamfund«

4.   Kommissionen skal regelmæssigt undersøge behovet for data og viden på EU-plan og nationalt plan, herunder Det Europæiske Miljøagenturs og Det Europæiske Kemikalieagenturs kapacitet til at udføre de opgaver, der fremgår af stk. 3.

4.   Kommissionen skal regelmæssigt undersøge behovet for data og viden på EU-plan og nationalt plan
  og i det nødvendige omfang regionalt og lokalt plan
  , herunder Det Europæiske Miljøagenturs og Det Europæiske Kemikalieagenturs kapacitet til at udføre de opgaver, der fremgår af stk. 3.

Begrundelse

Begrundelse

Lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle i den konkrete gennemførelse af miljøpolitikkerne. Etableringen af en ny overvågningsramme bør tage disse niveauer i betragtning og også tilvejebringe data med det formål at understøtte gennemførelsen i lokal- og regionalsamfund.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder det 8. miljøhandlingsprogram, som fastlægger en strategisk tilgang til miljø- og klimapolitikkerne frem til 2030 og fastholder en langsigtet vision for 2050 om et godt liv inden for planetens grænser med fokus på bedre gennemførelse og overvågning; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder det 8. miljøhandlingsprogram, som fastlægger en strategisk tilgang til miljø- og klimapolitikkerne frem til 2030 og fastholder en langsigtet vision for 2050 om et godt liv inden for planetens grænser med fokus på bedre gennemførelse og overvågning;

| 2. | opfordrer til, at det 8. miljøhandlingsprogram får en stærk komplementær rolle i forhold til den europæiske grønne pagt og understøtter EU's grønne genopretning gennem det langsigtede perspektiv og de prioriterede mål for miljøet; |
| --- | --- |

2.

opfordrer til, at det 8. miljøhandlingsprogram får en stærk komplementær rolle i forhold til den europæiske grønne pagt og understøtter EU's grønne genopretning gennem det langsigtede perspektiv og de prioriterede mål for miljøet;

| 3. | henstiller, at det ikke skaber præcedens for fremtidige miljøhandlingsprogrammer, at det 8. miljøhandlingsprogram i modsætning til tidligere programmer ikke indeholder foranstaltninger. Udvalget fremhæver, at den grønne pagt kun indeholder foranstaltninger frem til 2024 for de prioriterede målsætninger i det 8. miljøhandlingsprogram, der gælder frem til 2030. I forbindelse med midtvejsevalueringen af programmet opfordrer udvalget derfor til en præcisering af, hvordan de nye foranstaltninger til opfyldelse af de prioriterede mål skal fastlægges; |
| --- | --- |

3.

henstiller, at det ikke skaber præcedens for fremtidige miljøhandlingsprogrammer, at det 8. miljøhandlingsprogram i modsætning til tidligere programmer ikke indeholder foranstaltninger. Udvalget fremhæver, at den grønne pagt kun indeholder foranstaltninger frem til 2024 for de prioriterede målsætninger i det 8. miljøhandlingsprogram, der gælder frem til 2030. I forbindelse med midtvejsevalueringen af programmet opfordrer udvalget derfor til en præcisering af, hvordan de nye foranstaltninger til opfyldelse af de prioriterede mål skal fastlægges;

| 4. | bifalder, at en vigtig prioritet for det 8. miljøhandlingsprogram er mere effektiv og virkningsfuld gennemførelse, og efterlyser derfor passende instrumenter og ressourcer samt innovative tilgange, der sætter de lokale og regionale myndigheder i stand til at levere skræddersyede løsninger med det formål at forbedre den lokale og regionale gennemførelse af miljøpolitikkerne; |
| --- | --- |

4.

bifalder, at en vigtig prioritet for det 8. miljøhandlingsprogram er mere effektiv og virkningsfuld gennemførelse, og efterlyser derfor passende instrumenter og ressourcer samt innovative tilgange, der sætter de lokale og regionale myndigheder i stand til at levere skræddersyede løsninger med det formål at forbedre den lokale og regionale gennemførelse af miljøpolitikkerne;

| 5. | understreger, at problemer med gennemførelsen ikke kan løses alene gennem mere lovgivning. Der er også behov for støttemekanismer, nye metoder og innovation for at overholde grænseværdierne og standarderne; |
| --- | --- |

5.

understreger, at problemer med gennemførelsen ikke kan løses alene gennem mere lovgivning. Der er også behov for støttemekanismer, nye metoder og innovation for at overholde grænseværdierne og standarderne;

| 6. | fremhæver den positive rolle, som den tekniske platform for samarbejde om miljøet mellem Kommissionen og Det Europæiske Regionsudvalg spiller, og at indarbejdelsen af den i det 7. miljøhandlingsprogram har sikret den et solidt grundlag på lang sigt. Udvalget opfordrer til, at den tekniske platform for samarbejde om miljøet oprettet af ENVE-underudvalget og GD Miljø udbygges yderligere under det 8. miljøhandlingsprogram med henblik på at fremme en dialog, og til at der indsamles information om lokale og regionale udfordringer og løsninger for så vidt angår anvendelsen af EU's miljølovgivning; |
| --- | --- |

6.

fremhæver den positive rolle, som den tekniske platform for samarbejde om miljøet mellem Kommissionen og Det Europæiske Regionsudvalg spiller, og at indarbejdelsen af den i det 7. miljøhandlingsprogram har sikret den et solidt grundlag på lang sigt. Udvalget opfordrer til, at den tekniske platform for samarbejde om miljøet oprettet af ENVE-underudvalget og GD Miljø udbygges yderligere under det 8. miljøhandlingsprogram med henblik på at fremme en dialog, og til at der indsamles information om lokale og regionale udfordringer og løsninger for så vidt angår anvendelsen af EU's miljølovgivning;

| 7. | opfordrer til en styrkelse af den miljømæssige vidensbase gennem udnyttelse af potentialet i digitale teknologier og datateknologier og til øget anvendelse af naturbaserede løsninger og social innovation med henblik på at forbedre gennemførelsen; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til en styrkelse af den miljømæssige vidensbase gennem udnyttelse af potentialet i digitale teknologier og datateknologier og til øget anvendelse af naturbaserede løsninger og social innovation med henblik på at forbedre gennemførelsen;

| 8. | understreger, at traditionel sektorspecifik miljøpolitik i vid udstrækning er ineffektiv, hvorfor der med det 8. miljøhandlingsprogram for at styrke miljøpolitikken bør anlægges en integreret tilgang, tages hånd om de mange aspekter af miljøudfordringerne og skabes synergier og undgås manglende overensstemmelse mellem:






  a) | ambitioner, tidsplaner, gennemførelsesprocedurer og redskaber i forskellige miljø-, energi- og klimapolitikker |
| --- | --- | --- |

8.

understreger, at traditionel sektorspecifik miljøpolitik i vid udstrækning er ineffektiv, hvorfor der med det 8. miljøhandlingsprogram for at styrke miljøpolitikken bør anlægges en integreret tilgang, tages hånd om de mange aspekter af miljøudfordringerne og skabes synergier og undgås manglende overensstemmelse mellem:

a)

ambitioner, tidsplaner, gennemførelsesprocedurer og redskaber i forskellige miljø-, energi- og klimapolitikker

| b) | ambitioner og tidsfrister for grænseværdierne i EU's miljølovgivning og politikker baseret på forebyggelse ved kilden; |
| --- | --- |

b)

ambitioner og tidsfrister for grænseværdierne i EU's miljølovgivning og politikker baseret på forebyggelse ved kilden;

| 9. | påpeger den manglende overensstemmelse mellem vedtagelsen af det 8. miljøhandlingsprogram og den flerårige finansielle ramme (FFR) 2021-2027 og gentager, at beslutningsprocessen for de fremtidige miljøhandlingsprogrammer bør tilpasses tidsrammen for FFR; |
| --- | --- |

9.

påpeger den manglende overensstemmelse mellem vedtagelsen af det 8. miljøhandlingsprogram og den flerårige finansielle ramme (FFR) 2021-2027 og gentager, at beslutningsprocessen for de fremtidige miljøhandlingsprogrammer bør tilpasses tidsrammen for FFR;

| 10. | bemærker, at effektiv indsamling, behandling og udnyttelse af data om miljøets tilstand er afgørende for at nå de fastsatte mål. De praktiske metoder varierer dog stadig meget og er ofte rudimentære, hvor for meget af arbejdet udføres af mennesker, navnlig på lokalt og regionalt niveau. Udvalget understreger derfor behovet for udviklingsaktiviteter og investeringer i hele EU, således at den nødvendige databehandling kan foregå på en ensartet måde, hvor der lægges vægt på kompatibilitet og anvendelse af automatiserede datastrømme samt åbne grænseflader; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at effektiv indsamling, behandling og udnyttelse af data om miljøets tilstand er afgørende for at nå de fastsatte mål. De praktiske metoder varierer dog stadig meget og er ofte rudimentære, hvor for meget af arbejdet udføres af mennesker, navnlig på lokalt og regionalt niveau. Udvalget understreger derfor behovet for udviklingsaktiviteter og investeringer i hele EU, således at den nødvendige databehandling kan foregå på en ensartet måde, hvor der lægges vægt på kompatibilitet og anvendelse af automatiserede datastrømme samt åbne grænseflader;

| 11. | mener, at princippet om »ikke at gøre skade« ud over at være vejen til et sundt liv også bør være retningsgivende for genopretnings- og resiliensplanerne med henblik på at sikre integration af og sammenhæng i politikker; |
| --- | --- |

11.

mener, at princippet om »ikke at gøre skade« ud over at være vejen til et sundt liv også bør være retningsgivende for genopretnings- og resiliensplanerne med henblik på at sikre integration af og sammenhæng i politikker;

| 12. | opfordrer til fuld integration af miljø- og klimapolitikkerne og politikkerne til udvikling af den cirkulære økonomi i EU's budgetmæssige, økonomiske og sociale foranstaltninger og gør opmærksom på, at bestræbelserne rettet mod en grøn genopretning bør tage højde for de territoriale forskelle og udfordringer og garantere, at ingen lokalsamfund lades i stikken; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til fuld integration af miljø- og klimapolitikkerne og politikkerne til udvikling af den cirkulære økonomi i EU's budgetmæssige, økonomiske og sociale foranstaltninger og gør opmærksom på, at bestræbelserne rettet mod en grøn genopretning bør tage højde for de territoriale forskelle og udfordringer og garantere, at ingen lokalsamfund lades i stikken;

| 13. | gentager sin opfordring til en holistisk stedbaseret eller områdeorienteret tilgang som den bedste metode til at gøre sund levevis for alle i overensstemmelse med det pågældende steds eller områdes specifikke træk og biokulturelle mangfoldighed til en realitet; |
| --- | --- |

13.

gentager sin opfordring til en holistisk stedbaseret eller områdeorienteret tilgang som den bedste metode til at gøre sund levevis for alle i overensstemmelse med det pågældende steds eller områdes specifikke træk og biokulturelle mangfoldighed til en realitet;

| 14. | glæder sig over tilsagnet om en genopretningsstrategi, der er baseret på den europæiske grønne pagt, og gentager sit standpunkt om, at miljø-, klima- og omstillingsudfordringerne kræver betydelige grønne og blå investeringer og innovation på alle forvaltningsniveauer; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over tilsagnet om en genopretningsstrategi, der er baseret på den europæiske grønne pagt, og gentager sit standpunkt om, at miljø-, klima- og omstillingsudfordringerne kræver betydelige grønne og blå investeringer og innovation på alle forvaltningsniveauer;

| 15. | efterlyser ambitiøse investeringer i grønne nøglesektorer (f.eks. projekter om vedvarende energi, cirkulær økonomi og omstilling til miljøvenlige transportformer) som en forudsætning for at opbygge modstandsdygtighed og skabe vækst og arbejdspladser i et retfærdigt, inklusivt og bæredygtigt samfund, der bygger på solidaritet, og fremhæver de mange forskellige fordele, der dermed skabes for økonomien og borgernes sundhed og trivsel. De lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle i genopretningen, og de bør, når det er hensigtsmæssigt, inddrages i planlægningen og gennemførelsen af disse investeringer; |
| --- | --- |

15.

efterlyser ambitiøse investeringer i grønne nøglesektorer (f.eks. projekter om vedvarende energi, cirkulær økonomi og omstilling til miljøvenlige transportformer) som en forudsætning for at opbygge modstandsdygtighed og skabe vækst og arbejdspladser i et retfærdigt, inklusivt og bæredygtigt samfund, der bygger på solidaritet, og fremhæver de mange forskellige fordele, der dermed skabes for økonomien og borgernes sundhed og trivsel. De lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle i genopretningen, og de bør, når det er hensigtsmæssigt, inddrages i planlægningen og gennemførelsen af disse investeringer;

| 16. | påpeger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle med hensyn til at få borgere, virksomheder, forskningscentre, den akademiske verden og lokale interessenter til at engagere sig i udformningen og gennemførelsen af miljøpolitikker; |
| --- | --- |

16.

påpeger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle med hensyn til at få borgere, virksomheder, forskningscentre, den akademiske verden og lokale interessenter til at engagere sig i udformningen og gennemførelsen af miljøpolitikker;

| 17. | efterlyser en velfungerende ramme for flerniveauforvaltning og opfordrer alle myndighedsniveauer til at fremme samarbejde på tværs af forvaltninger, regioner, kommuner og grænser om gennemførelsen af det 8. miljøhandlingsprogram; |
| --- | --- |

17.

efterlyser en velfungerende ramme for flerniveauforvaltning og opfordrer alle myndighedsniveauer til at fremme samarbejde på tværs af forvaltninger, regioner, kommuner og grænser om gennemførelsen af det 8. miljøhandlingsprogram;

| 18. | gør opmærksom på, at der er behov for yderligere forskning, data og viden for at kunne tackle specifikke miljøudfordringer og gribe mulighederne i forskellige typer af lokal- og regionalsamfund i betragtning af affolkningen af landdistrikterne, befolkningens aldring og de regionale kløfter, og understreger, at disse data og denne viden må være offentlig og let tilgængelig; |
| --- | --- |

18.

gør opmærksom på, at der er behov for yderligere forskning, data og viden for at kunne tackle specifikke miljøudfordringer og gribe mulighederne i forskellige typer af lokal- og regionalsamfund i betragtning af affolkningen af landdistrikterne, befolkningens aldring og de regionale kløfter, og understreger, at disse data og denne viden må være offentlig og let tilgængelig;

| 19. | peger på behovet for flere lokale data, herunder data indsamlet direkte hos borgerne eller private organer, som udvikler grønne projekter (f.eks. jord, vand, fugleobservation, levesteder osv.), og opfordrer til samarbejde mellem Kommissionen og de lokale og regionale myndigheder for at indhente de lokale data, der er nødvendige for en bedre gennemførelse af miljøhandlingsprogrammet; |
| --- | --- |

19.

peger på behovet for flere lokale data, herunder data indsamlet direkte hos borgerne eller private organer, som udvikler grønne projekter (f.eks. jord, vand, fugleobservation, levesteder osv.), og opfordrer til samarbejde mellem Kommissionen og de lokale og regionale myndigheder for at indhente de lokale data, der er nødvendige for en bedre gennemførelse af miljøhandlingsprogrammet;

| 20. | støtter etableringen af en ny overvågningsramme, som tager behørigt hensyn til eksisterende rammer såsom revision af gennemførelsen af miljøreglerne. RU og de lokale og regionale myndigheder bør inddrages i høringsprocessen, der skal finde frem til de nøgleindikatorer, der vil sikre, at den lokale og regionale dimension tages tilstrækkeligt i betragtning; |
| --- | --- |

20.

støtter etableringen af en ny overvågningsramme, som tager behørigt hensyn til eksisterende rammer såsom revision af gennemførelsen af miljøreglerne. RU og de lokale og regionale myndigheder bør inddrages i høringsprocessen, der skal finde frem til de nøgleindikatorer, der vil sikre, at den lokale og regionale dimension tages tilstrækkeligt i betragtning;

| 21. | opfordrer til en løbende indsats for at styrke miljøovervågningen (f.eks. biodiversitet, nulforurening, giftfrit miljø, en revideret cirkulær økonomi) og til, at den kædes sammen med tværgående overvågningsværktøjer (f.eks. verdensmålene for bæredygtig udvikling, dashboard over modstandsdygtighed mv.) og fastlæggelse af nøgleindikatorer (f.eks. cirkulær økonomi, klima og energi, giftfrit miljø, biodiversitet, nulforurening, belastninger, indikatorer for gennemførelsen af EIR osv.), der er baseret på generelle principper som kvalitetssikring, balance, anvendelighed, prioritering, fleksibilitet, rettidighed og regelmæssighed; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til en løbende indsats for at styrke miljøovervågningen (f.eks. biodiversitet, nulforurening, giftfrit miljø, en revideret cirkulær økonomi) og til, at den kædes sammen med tværgående overvågningsværktøjer (f.eks. verdensmålene for bæredygtig udvikling, dashboard over modstandsdygtighed mv.) og fastlæggelse af nøgleindikatorer (f.eks. cirkulær økonomi, klima og energi, giftfrit miljø, biodiversitet, nulforurening, belastninger, indikatorer for gennemførelsen af EIR osv.), der er baseret på generelle principper som kvalitetssikring, balance, anvendelighed, prioritering, fleksibilitet, rettidighed og regelmæssighed;

| 22. | opfordrer til, at den nye overvågningsramme så vidt muligt bygger på eksisterende overvågningsværktøjer og -indikatorer inden for miljøpolitik og forvaltningen af energiunionen og klimaindsatsen og til at koordinere de tekniske rapporteringskrav for at undgå dobbeltarbejde og begrænse de administrative byrder; |
| --- | --- |

22.

opfordrer til, at den nye overvågningsramme så vidt muligt bygger på eksisterende overvågningsværktøjer og -indikatorer inden for miljøpolitik og forvaltningen af energiunionen og klimaindsatsen og til at koordinere de tekniske rapporteringskrav for at undgå dobbeltarbejde og begrænse de administrative byrder;

| 23. | gør opmærksom på, at gennemførelsen af det 8. miljøhandlingsprogram kan fremskyndes ved hjælp af initiativer som aftalen om grønne byer, det europæiske år for grønnere byer i 2022 og dagsordenen for byerne samt i kraft af frivillige initiativer som borgmesterpagten for klima og energi og observatoriet for bytrafik, og at disse initiativer derfor bør fremmes yderligere; |
| --- | --- |

23.

gør opmærksom på, at gennemførelsen af det 8. miljøhandlingsprogram kan fremskyndes ved hjælp af initiativer som aftalen om grønne byer, det europæiske år for grønnere byer i 2022 og dagsordenen for byerne samt i kraft af frivillige initiativer som borgmesterpagten for klima og energi og observatoriet for bytrafik, og at disse initiativer derfor bør fremmes yderligere;

| 24. | bakker op om, at der i miljøundervisningen og ungdomsprojekter gøres en større indsats for at øge miljøbevidstheden; |
| --- | --- |

24.

bakker op om, at der i miljøundervisningen og ungdomsprojekter gøres en større indsats for at øge miljøbevidstheden;

| 25. | anerkender, at mange miljøpolitikker kun vil kunne gennemføres fuldt ud, hvis borgerne engagerer sig fuldt ud i det daglige; |
| --- | --- |

25.

anerkender, at mange miljøpolitikker kun vil kunne gennemføres fuldt ud, hvis borgerne engagerer sig fuldt ud i det daglige;

| 26. | medgiver, at der bør være større fokus på de indbyrdes forbindelser mellem byområder og aktører i landdistrikterne og på det forhold, at der i særlige geografiske områder som bjergegne, øer, kystzoner, regioner i den yderste periferi mv. er et enormt potentiale for udviklingen af grønne investeringer (f.eks. projekter om vedvarende energi); |
| --- | --- |

26.

medgiver, at der bør være større fokus på de indbyrdes forbindelser mellem byområder og aktører i landdistrikterne og på det forhold, at der i særlige geografiske områder som bjergegne, øer, kystzoner, regioner i den yderste periferi mv. er et enormt potentiale for udviklingen af grønne investeringer (f.eks. projekter om vedvarende energi);

| 27. | påpeger, at sårbare regioner, herunder kul- og kulstofintensive regioner, og de fjernest beliggende regioner har givet tilsagn om at blive kulstoffri i 2040, og opfordrer derfor til, at der ydes støtte til disse regioners indsats for at fremskynde deres klimastrategier, således at de kan blive forsøgslaboratorier og prøvebænke for de udfordringer, der vil skulle overvindes for at indfri målsætningerne på dette område; |
| --- | --- |

27.

påpeger, at sårbare regioner, herunder kul- og kulstofintensive regioner, og de fjernest beliggende regioner har givet tilsagn om at blive kulstoffri i 2040, og opfordrer derfor til, at der ydes støtte til disse regioners indsats for at fremskynde deres klimastrategier, således at de kan blive forsøgslaboratorier og prøvebænke for de udfordringer, der vil skulle overvindes for at indfri målsætningerne på dette område;

| 28. | er enig i udsagnet i betragtning (19) i forslaget til miljøhandlingsprogram om, at programmets mål ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne alene. Som forslaget foreligger giver det ikke anledning til betænkeligheder vedrørende overholdelsen af nærhedsprincippet. Det samme gælder overholdelsen af proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

28.

er enig i udsagnet i betragtning (19) i forslaget til miljøhandlingsprogram om, at programmets mål ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne alene. Som forslaget foreligger giver det ikke anledning til betænkeligheder vedrørende overholdelsen af nærhedsprincippet. Det samme gælder overholdelsen af proportionalitetsprincippet;

| 29. | støtter en styrkelse af EU-systemet for adgang til domstolsprøvelse og glæder sig over de foreslåede ændringer af Århuskonventionen (1). Udvalget fremhæver behovet for at styrke EU's system for adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet. Udvalget opfordrer Kommissionen til at fremme en dialog med RU og de lokale og regionale myndigheder for at sikre, at lokalsamfundene har adgang til hensigtsmæssige kanaler til adgang til domstolsprøvelse og kan bidrage fuldt ud til forbedringen af gennemførelsen af EU's miljøpolitik; |
| --- | --- |

29.

støtter en styrkelse af EU-systemet for adgang til domstolsprøvelse og glæder sig over de foreslåede ændringer af Århuskonventionen (1

| 30. | foreslår at undersøge muligheden for at oprette et netværk af »ambassadører« inden for rammerne af den tekniske platform for samarbejde om miljøet for at fremme gennemførelsen af miljølovgivningen på alle forvaltningsniveauer i et format, der er foreneligt med de eksisterende bestræbelser, såsom peer-to-peer-værktøjet instrumentet til teknisk bistand og informationsudveksling (TAIEX), revision af gennemførelsen af miljøreglerne (EIR), Green Cities Accord og Natura 2000's biogeografiske proces. |
| --- | --- |

30.

foreslår at undersøge muligheden for at oprette et netværk af »ambassadører« inden for rammerne af den tekniske platform for samarbejde om miljøet for at fremme gennemførelsen af miljølovgivningen på alle forvaltningsniveauer i et format, der er foreneligt med de eksisterende bestræbelser, såsom peer-to-peer-værktøjet instrumentet til teknisk bistand og informationsudveksling (TAIEX), revision af gennemførelsen af miljøreglerne (EIR), Green Cities Accord og Natura 2000's biogeografiske proces.

Bruxelles, den 5. februar 2021.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Tekst og yderligere information kan findes i følgende pressemeddelelse https://ec.europa.eu/environment/news/commission-proposes-improve-public-scrutiny-eu-acts-related-environment-2020-10-14_en.

1

---