# Jurnalul Oficial C 91I/2021

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 091I |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6418 martie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 091I

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6418 martie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | DECLARAȚII COMUNE |
| | Parlamentul European |
| 2021/C 91 I/01 | Declarație comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei Europene referitoare la Conferința privind viitorul Europei – Dialogul cu cetățenii pentru promovarea democrației – Construirea unei Europe mai reziliente | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

DECLARAȚII COMUNE

Parlamentul European

2021/C 91 I/01

Declarație comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei Europene referitoare la Conferința privind viitorul Europei – Dialogul cu cetățenii pentru promovarea democrației – Construirea unei Europe mai reziliente

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| 2021/C 91 I/02 | Comunicarea Parlamentului European referitoare la Premiul cetățeanului european – CIVI EUROPAEO PRAEMIUM | 5 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

2021/C 91 I/02

Comunicarea Parlamentului European referitoare la Premiul cetățeanului european – CIVI EUROPAEO PRAEMIUM

CIVI EUROPAEO PRAEMIUM

5

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

DECLARAȚII COMUNE

Parlamentul European

| 18.3.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CI 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CI 91/1

---

Declarație comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei Europene referitoare la Conferința privind viitorul Europei

Dialogul cu cetățenii pentru promovarea democrației – Construirea unei Europe mai reziliente

(2021/C 91 I/01)

În urmă cu 70 de ani, Declarația Schuman a pus bazele Uniunii noastre Europene. Declarația a dat naștere unui proiect politic unic care a adus pace și prosperitate, îmbunătățind viața tuturor cetățenilor europeni. Acum a sosit momentul potrivit pentru a reflecta asupra Uniunii noastre, asupra provocărilor cu care ne confruntăm și asupra viitorului pe care dorim să îl construim împreună, având drept obiectiv consolidarea solidarității europene.

De la crearea sa, Uniunea Europeană a reușit să înfrunte cu succes provocări multiple. Odată cu pandemia de COVID-19, modelul unic al Uniunii Europene a fost pus la încercare ca niciodată până acum. În același timp, Europa poate și trebuie să desprindă învățăminte din aceste crize, implicând îndeaproape cetățenii și comunitățile.

Uniunea Europeană trebuie să demonstreze că poate oferi răspunsuri la preocupările și ambițiile cetățenilor. Politica europeană trebuie să ofere răspunsuri incluzive la sarcinile noastre care definesc generația prezentă: realizarea tranziției verzi și a celei digitale, concomitent cu consolidarea rezilienței Europei, a contractului său social și a competitivității industriei europene. Politica europeană trebuie să abordeze inegalitățile și să se asigure că Uniunea Europeană este o economie echitabilă, durabilă, inovatoare și competitivă, care nu lasă pe nimeni în urmă. Pentru a aborda provocările geopolitice din mediul mondial post-COVID-19, Europa trebuie să se afirme mai mult, asumându-și un rol de lider la nivel internațional în promovarea valorilor și a standardelor sale într-o lume din ce în ce mai marcată de tulburări.

Creșterea prezenței la vot în timpul alegerilor europene din 2019 reflectă interesul tot mai mare al cetățenilor europeni de a juca un rol mai activ în deciziile privind viitorul Uniunii și al politicilor acesteia.

Conferința privind viitorul Europei va deschide un nou spațiu de dezbatere cu cetățenii în vederea abordării provocărilor și a priorităților Europei. Vor putea participa cetățeni europeni din toate categoriile sociale și de pe tot cuprinsul Uniunii, tinerii europeni jucând un rol central în conturarea viitorului proiectului european.

Noi, președinții Parlamentului European, Consiliului și Comisiei Europene, dorim ca cetățenii să se alăture conversației și să aibă un cuvânt de spus cu privire la viitorul Europei. Prin această declarație, ne angajăm împreună să îi ascultăm pe cetățenii europeni și să întreprindem acțiuni ulterioare recomandărilor formulate de conferință, cu respectarea deplină a competențelor noastre și a principiilor subsidiarității și proporționalității consacrate în tratatele europene.

Vom profita de această ocazie pentru a susține legitimitatea și funcționarea democratică a proiectului european, precum și pentru a promova sprijinul cetățenilor UE pentru obiectivele și valorile noastre comune, oferindu-le noi posibilități de a se exprima.

Conferința este o realizare comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei Europene, care acționează în calitate de parteneri egali împreună cu statele membre ale Uniunii Europene. Ca semnatari ai prezentei declarații comune, ne angajăm să lucrăm împreună pe parcursul conferinței și să dedicăm resursele necesare acestui efort. Ne angajăm să acționăm în interesul Europei, al cetățenilor noștri și al democrației europene, consolidând legătura dintre europeni și instituțiile care îi deservesc.

Sub egida conferinței și cu respectarea deplină a principiilor stabilite în prezenta declarație comună, vom organiza evenimente în parteneriat cu societatea civilă și cu părțile interesate la nivel european, național, regional și local, cu parlamentele naționale și regionale, cu Comitetul Regiunilor, cu Comitetul Economic și Social, precum și cu partenerii sociali și mediul academic. Implicarea lor va oferi asigurarea că această conferință nu se va desfășura doar în capitalele europene, ci pe întreg teritoriul Uniunii. Evenimentele vor fi organizate în conformitate cu un set de principii comune care vor fi aprobate de structurile conferinței.

Invităm alte instituții și organisme să participe la acest exercițiu democratic european. Împreună, vom face din această conferință un succes. Vom invita conferința să ajungă la concluzii până în primăvara anului 2022, astfel încât să ofere orientări privind viitorul Europei.

(a)   Modalități

Conferința privind viitorul Europei este un exercițiu bazat pe o abordare ascendentă, axat pe cetățeni, menit să le permită europenilor să aibă un cuvânt de spus cu privire la așteptărilor lor din partea Uniunii Europene. Acesta va oferi cetățenilor un rol mai important în conturarea viitoarelor politici și obiective ambițioase ale Uniunii, îmbunătățind reziliența acesteia. Acest lucru va fi realizat prin intermediul unei multitudini de evenimente și dezbateri organizate ca parte a conferinței în întreaga Uniune, precum și printr-o platformă digitală interactivă multilingvă.

Astfel de evenimente legate de conferință, adunări fizice sau în mediul digital pot fi organizate la diferite niveluri, inclusiv la nivel european, național, transnațional și regional și vor implica societatea civilă și părțile interesate. Participarea cetățenilor la aceste evenimente ar trebui să încerce să reflecte diversitatea Europei.

Deși, având în vedere măsurile de distanțare socială și restricțiile similare necesare în contextul pandemiei de COVID-19, utilizarea eforturilor și a activităților de implicare digitală este de o importanță majoră, participarea fizică și schimburile față în față ar trebui să constituie o parte esențială a conferinței.

La nivel european, instituțiile europene se angajează să organizeze grupuri de dezbatere implicând cetățeni europeni.

Acestea ar trebui să fie reprezentative în ceea ce privește originea geografică, sexul, vârsta, mediul socioeconomic și/sau nivelul de educație ale cetățenilor. Ar trebui ca tinerilor să le fie dedicate evenimente specifice, deoarece participarea lor este esențială pentru a asigura un impact pe termen lung al conferinței. Grupurile de dezbatere ar trebui să ia în considerare contribuțiile colectate în cadrul conferinței, aducându-și aportul la sesiunea plenară a conferinței prin formularea unui set de recomandări pe baza cărora Uniunea ar trebui să întreprindă acțiuni ulterioare.

Fiecare stat membru și fiecare instituție poate organiza evenimente suplimentare, în concordanță cu propriile specificități naționale sau instituționale, și își poate aduce și alte contribuții la conferință, cum ar fi grupuri de dezbatere ale cetățenilor la nivel național sau evenimente tematice care să reunească contribuții alte diferitelor grupuri de discuție.

Evenimentele naționale și europene din cadrul conferinței vor fi organizate pe baza unui set de principii și criterii minime care să reflecte valorile UE care urmează să fie definite de structurile conferinței.

De asemenea, instituțiile europene vor intra în contact cu cetățenii și vor promova forme de participare mai ample, interactive și creative.

Contribuțiile provenite de la toate evenimentele legate de conferință vor fi colectate, analizate, monitorizate și publicate pe tot parcursul conferinței prin intermediul unei platforme digitale multilingve. Aceasta va fi un loc în care cetățenii își pot împărtăși ideile și pot trimite contribuții online.

Un mecanism de feedback va garanta că ideile exprimate în timpul evenimentelor conferinței duc la recomandări concrete vizând acțiuni ale UE.

Conferința va fi plasată sub autoritatea celor trei instituții, reprezentate de președintele Parlamentului European, de președintele Consiliului și de președintele Comisiei Europene, care acționează drept președinție comună a conferinței.

O structură de guvernanță simplă va contribui la orientarea conferinței. Aceasta va asigura o reprezentare egală a celor trei instituții europene și va fi echilibrată din punctul de vedere al genului în toate părțile sale componente.

Se va institui un comitet executiv. În alcătuirea acestuia va exista o reprezentare egală a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei Europene, fiecare instituție având trei reprezentanți și până la patru observatori. Troica prezidențială a COSAC va participa ca observator. Pot fi de asemenea invitați în calitate de observatori Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social, precum și reprezentanți ai altor organisme ale UE și ai partenerilor sociali, după caz.

Comitetul executiv va fi coprezidat de cele trei instituții și va raporta periodic președinției comune. Comitetul executiv va fi responsabil de luarea deciziilor prin consens cu privire la lucrările, procesele și evenimentele conferinței, de supravegherea conferinței pe măsură ce aceasta se derulează și de pregătirea reuniunilor sesiunii plenare a conferinței, inclusiv a contribuției cetățenilor și a acțiunilor lor ulterioare.

Un secretariat comun, de dimensiuni limitate și care să asigure o reprezentare egală a celor trei instituții, va sprijini activitatea Comitetului executiv.

O sesiune plenară a conferinței va garanta că recomandările formulate de grupurile de discuție ale cetățenilor de la nivel național și european, împărțite pe teme, sunt dezbătute fără un rezultat prestabilit și fără a limita sfera de aplicare la domenii de politici predefinite. Sesiunea plenară a conferinței se va întruni cel puțin o dată la șase luni și va fi compusă din reprezentanți ai Parlamentului European, ai Consiliului și ai Comisiei Europene, precum și din reprezentanți ai tuturor parlamentelor naționale și din cetățeni, în condiții de egalitate. Vor fi de asemenea reprezentați Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social, partenerii sociali și societatea civilă. În momentul discutării rolului internațional al UE, se va alătura și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. Pot fi invitați și reprezentanți ai principalelor părți interesate. Comitetul executiv va elabora și publica concluziile sesiunii plenare a conferinței.

Structurile conferinței vor conveni, de la bun început și pe bază de consens, asupra modalităților de raportare a rezultatelor diferitelor activități întreprinse în contextul conferinței. Rezultatul final al conferinței va fi prezentat într-un raport destinat președinției comune. Cele trei instituții vor examina rapid modalitățile de a întreprinde cu eficacitate acțiuni ulterioare acestui raport, fiecare în sfera sa de competență și în conformitate cu tratatele.

(b)   Tematici

Noi, președinții Parlamentului European, Consiliului și Comisiei Europene, ne propunem să le dăm cetățenilor posibilitatea de a avea un cuvânt de spus cu privire la ceea ce contează pentru ei.

Reflectând Agenda strategică a Consiliului European, Orientările politice ale Comisiei Europene pentru perioada 2019-2024 și provocările generate de pandemia de COVID-19, discuțiile vor aborda, printre altele:

Construirea unui continent sănătos, combaterea schimbărilor climatice și a provocărilor de mediu, o economie în serviciul cetățenilor, echitatea socială, egalitatea și solidaritatea între generații, transformarea digitală a Europei, drepturile și valorile europene, inclusiv statul de drept, provocările legate de migrație, securitatea, rolul UE în lume, fundamentele democratice ale Uniunii și modalitățile de consolidare a proceselor democratice care guvernează Uniunea Europeană. Discuțiile pot acoperi, de asemenea, aspecte transversale legate de capacitatea UE de a materializa prioritățile de politică, cum ar fi o mai bună reglementare, aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, punerea în aplicare și asigurarea respectării acquis-ului, precum și transparența.

Sfera conferinței ar trebui să reflecte domeniile în care Uniunea Europeană are competența de a acționa sau în care acțiunea Uniunii Europene ar fi fost în beneficiul cetățenilor europeni.

Cetățenii au în continuare libertatea de a aduce în discuție și alte probleme care îi preocupă.

(c)   Principiile conferinței

Conferința se bazează pe incluziune, deschidere și transparență, respectând în același timp viața privată a persoanelor, precum și normele UE privind protecția datelor. Grupurile de dezbatere ale cetățenilor europeni organizate la nivel european sunt difuzate la radio sau televiziune, iar contribuțiile transmise online, precum și documentația sunt puse la dispoziție pe platformă.

Conferința, guvernanța sa și evenimentele organizate în cadrul său se bazează și pe valorile UE, astfel cum sunt consacrate în tratatele UE și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

Conferința poate fi recunoscută printr-o identitate unică și printr-o cartă a conferinței la care trebuie să se aboneze toți organizatorii de evenimente.

Adoptat la Bruxelles, 10 martie 2021.

Pentru Parlamentul European

Președintele

Image 1

David Maria SASSOLI

Pentru Consiliu

Președintele

Image 2

António COSTA

Pentru Comisia Europeană

Președintele

Image 3

Ursula VON DER LEYEN

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

| 18.3.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CI 91/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CI 91/5

---

Comunicarea Parlamentului European referitoare la Premiul cetățeanului european

CIVI EUROPAEO PRAEMIUM

(2021/C 91 I/02)

Cancelaria Premiului cetățeanului european și-a organizat reuniunea anuală la 9 februarie 2021, fiind prezidată de doamna Dita Charanzová, vicepreședinte al Parlamentului European și cancelar al Premiului cetățeanului european.

La această reuniune a fost stabilită lista laureaților pe 2020, prezentată mai jos.

Premiile vor fi înmânate în cadrul unor ceremonii publice organizate de birourile de informare ale Parlamentului European în statele membre în care locuiesc laureații. Laureații vor participa, de asemenea, la o ceremonie comună de decernare a premiilor la Parlamentul European, la Bruxelles sau la Strasbourg, în noiembrie 2021.

CIVI EUROPAEO PRAEMIUM

Laureați/Câștigători

| 1. | Belgia: Generation Climate Europe |
| --- | --- |

1.

Belgia: Generation Climate Europe

| 2. | Bulgaria: Fundația „Music for Bulgaria” |
| --- | --- |

2.

Bulgaria: Fundația „Music for Bulgaria”

| 3. | Bulgaria: Legal Art Centre |
| --- | --- |

3.

Bulgaria: Legal Art Centre

| 4. | Republica Cehă: CIIRC CTU – Institutul ceh de informatică, robotică și cibernetică, Universitatea Tehnică Cehă din Praga |
| --- | --- |

4.

Republica Cehă: CIIRC CTU – Institutul ceh de informatică, robotică și cibernetică, Universitatea Tehnică Cehă din Praga

| 5. | Germania: Europäisches Jugendparlament in Deutschland e.V. |
| --- | --- |

5.

Germania: Europäisches Jugendparlament in Deutschland e.V.

| 6. | Estonia: Tallinna Keskraamatukogu |
| --- | --- |

6.

Estonia: Tallinna Keskraamatukogu

| 7. | Irlanda: Irish Girl Guides Europe Badge |
| --- | --- |

7.

Irlanda: Irish Girl Guides Europe Badge

| 8. | Irlanda: Family Carers Ireland |
| --- | --- |

8.

Irlanda: Family Carers Ireland

| 9. | Grecia: Symbiosis |
| --- | --- |

9.

Grecia: Symbiosis

| 10. | Spania: Red de solidaridad vecinal Somos Tribu VK |
| --- | --- |

10.

Spania: Red de solidaridad vecinal Somos Tribu VK

| 11. | Franța: Banlieue Santé |
| --- | --- |

11.

Franța: Banlieue Santé

| 12. | Croația: Asociația cercetașilor și ghizilor din Croația |
| --- | --- |

12.

Croația: Asociația cercetașilor și ghizilor din Croația

| 13. | Italia: 6023 APS |
| --- | --- |

13.

Italia: 6023 APS

| 14. | Cipru: ICLAIM |
| --- | --- |

14.

Cipru: ICLAIM

| 15. | Cipru: Κώστας Βήχας |
| --- | --- |

15.

Cipru: Κώστας Βήχας

| 16. | Letonia: Organizācija ManaBalss – Sabiedrības Līdzdalības Fonds |
| --- | --- |

16.

Letonia: Organizācija ManaBalss – Sabiedrības Līdzdalības Fonds

| 17. | Lituania: Ltd „Burokelis ir krapas” |
| --- | --- |

17.

Lituania: Ltd „Burokelis ir krapas”

| 18. | Luxemburg: Scouting in Luxembourg |
| --- | --- |

18.

Luxemburg: Scouting in Luxembourg

| 19. | Ungaria: Oltalom Karitatív Egyesület |
| --- | --- |

19.

Ungaria: Oltalom Karitatív Egyesület

| 20. | Ungaria: Laura Sarolta Baritz |
| --- | --- |

20.

Ungaria: Laura Sarolta Baritz

| 21. | Malta: Lockdown Festival |
| --- | --- |

21.

Malta: Lockdown Festival

| 22. | Țările de Jos: Stichting Geen Grens |
| --- | --- |

22.

Țările de Jos: Stichting Geen Grens

| 23. | Austria: Euro Babble |
| --- | --- |

23.

Austria: Euro Babble

| 24. | Austria: Caritas für Menschen in Not |
| --- | --- |

24.

Austria: Caritas für Menschen in Not

| 25. | Polonia: Inicjatywa „Wolne Sądy” |
| --- | --- |

25.

Polonia: Inicjatywa „Wolne Sądy”

| 26. | Portugalia: Corpo Nacional de Escutas (CNE) – Escutismo Católico Português |
| --- | --- |

26.

Portugalia: Corpo Nacional de Escutas (CNE) – Escutismo Católico Português

| 27. | România: Asociația „Dăruiește Aripi” |
| --- | --- |

27.

România: Asociația „Dăruiește Aripi”

| 28. | Slovacia: OLYMP |
| --- | --- |

28.

Slovacia: OLYMP

| 29. | Finlanda: Asociația finlandeză pentru conservarea naturii |
| --- | --- |

29.

Finlanda: Asociația finlandeză pentru conservarea naturii

| 30. | Suedia: Yalla Trappan |
| --- | --- |

30.

Suedia: Yalla Trappan

---