# Jurnalul Oficial C 89/2021

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 89 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6416 martie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 89

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6416 martie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 89/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 89/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 89/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10111 — CVC/Vivartia Holdings) (
  1
  ) | 3 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2021/C 89/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion) (
  1
  )

1

1

2021/C 89/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group) (
  1
  )

1

2

2021/C 89/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10111 — CVC/Vivartia Holdings) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 89/04 | Rata de schimb a monedei euro — 15 martie 2021 | 4 |
| 2021/C 89/05 | Notă de informare referitoare la specificațiile privind marcarea produselor din plastic de unică folosință | 5 |
| 2021/C 89/06 | Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială Decizia nr. H10 din 21 octombrie 2020 privind modul de funcționare și componența Comisiei tehnice pentru prelucrarea datelor din cadrul Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială (
  1
  ) | 6 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2021/C 89/04

Rata de schimb a monedei euro — 15 martie 2021

4

2021/C 89/05

Notă de informare referitoare la specificațiile privind marcarea produselor din plastic de unică folosință

5

2021/C 89/06

Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială Decizia nr. H10 din 21 octombrie 2020 privind modul de funcționare și componența Comisiei tehnice pentru prelucrarea datelor din cadrul Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială (
  1
  )

1

6

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 89/07 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 11 |
| 2021/C 89/08 | Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 | 19 |
| 2021/C 89/09 | Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 | 23 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2021/C 89/07

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

11

2021/C 89/08

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

19

2021/C 89/09

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 16.3.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 89/01)

La 19 ianuarie 2021, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10028. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10028. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 16.3.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/2

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 89/02)

La 10 martie 2021, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10190. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10190. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 16.3.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/3

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10111 — CVC/Vivartia Holdings)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 89/03)

La 8 martie 2021, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10111. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10111. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 16.3.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/4

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

15 martie 2021

(2021/C 89/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1920 |
| JPY | yen japonez | 130,17 |
| DKK | coroana daneză | 7,4362 |
| GBP | lira sterlină | 0,85670 |
| SEK | coroana suedeză | 10,1850 |
| CHF | franc elvețian | 1,1084 |
| ISK | coroana islandeză | 153,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,0988 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,193 |
| HUF | forint maghiar | 367,63 |
| PLN | zlot polonez | 4,5914 |
| RON | leu românesc nou | 4,8845 |
| TRY | lira turcească | 8,9852 |
| AUD | dolar australian | 1,5419 |
| CAD | dolar canadian | 1,4874 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,2553 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6588 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6040 |
| KRW | won sud-coreean | 1 351,97 |
| ZAR | rand sud-african | 17,7316 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,7508 |
| HRK | kuna croată | 7,5798 |
| IDR | rupia indoneziană | 17 165,81 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9021 |
| PHP | peso Filipine | 57,868 |
| RUB | rubla rusească | 87,1471 |
| THB | baht thailandez | 36,630 |
| BRL | real brazilian | 6,6896 |
| MXN | peso mexican | 24,6610 |
| INR | rupie indiană | 86,4925 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1920

JPY

yen japonez

130,17

DKK

coroana daneză

7,4362

GBP

lira sterlină

0,85670

SEK

coroana suedeză

10,1850

CHF

franc elvețian

1,1084

ISK

coroana islandeză

153,50

NOK

coroana norvegiană

10,0988

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,193

HUF

forint maghiar

367,63

PLN

zlot polonez

4,5914

RON

leu românesc nou

4,8845

TRY

lira turcească

8,9852

AUD

dolar australian

1,5419

CAD

dolar canadian

1,4874

HKD

dolar Hong Kong

9,2553

NZD

dolar neozeelandez

1,6588

SGD

dolar Singapore

1,6040

KRW

won sud-coreean

1 351,97

ZAR

rand sud-african

17,7316

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,7508

HRK

kuna croată

7,5798

IDR

rupia indoneziană

17 165,81

MYR

ringgit Malaiezia

4,9021

PHP

peso Filipine

57,868

RUB

rubla rusească

87,1471

THB

baht thailandez

36,630

BRL

real brazilian

6,6896

MXN

peso mexican

24,6610

INR

rupie indiană

86,4925

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 16.3.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/5

---

Notă de informare referitoare la specificațiile privind marcarea produselor din plastic de unică folosință

(2021/C 89/05)

Comisia informează operatorii relevanți și autoritățile statele membre cu privire la faptul că, pentru a sprijini punerea în aplicare a obligației prevăzute în Directiva (UE) 2019/904 a Parlamentului European și a Consiliului (1) privind marcarea anumitor produse din plastic de unică folosință, începând cu data de 3 iulie 2021, și astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (2) din directiva menționată, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2151 (2) de stabilire a unor norme referitoare la specificațiile armonizate privind marcarea produselor din plastic de unică folosință indicate în partea D din anexa la Directiva (UE) 2019/904 și o rectificare a acestui regulament.

Fac obiectul marcării produsele din plastic de unică folosință enumerate în partea D din anexa la Directiva (UE) 2019/904, și anume:

| (1) | absorbantele, tampoanele igienice și aplicatoarele de tampoane; |
| --- | --- |

(1)

absorbantele, tampoanele igienice și aplicatoarele de tampoane;

| (2) | șervețelele umede, și anume șervețelele preumezite de îngrijire personală și de uz casnic; |
| --- | --- |

(2)

șervețelele umede, și anume șervețelele preumezite de îngrijire personală și de uz casnic;

| (3) | produsele din tutun cu filtre și filtrele comercializate pentru a fi utilizate în combinație cu produse din tutun; |
| --- | --- |

(3)

produsele din tutun cu filtre și filtrele comercializate pentru a fi utilizate în combinație cu produse din tutun;

| (4) | paharele pentru băuturi. |
| --- | --- |

(4)

paharele pentru băuturi.

Pictograme în format vectorial

În ceea ce privește cerințele armonizate privind marcarea prevăzute în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2151, având în vedere rectificarea acestuia, pictogramele vectoriale sunt publicate pe internet, în ordinea în care apar în anexele I-IV la Regulamentul de punere în aplicare, în toate limbile oficiale ale statelor membre ale UE (cu precizarea că traducerea în limba irlandeză este una neoficială, Regulamentul de punere în aplicare neavând o versiune autentică în această limbă). Pictogramele vectoriale sunt publicate la următoarea adresă:

https://ec.europa.eu/environment/topics/plastics/single-use-plastics/sups-marking-specifications_ro

---

(1)  JO L 155, 12.6.2019, p. 1.

(2)  JO L 428, 18.12.2020, p. 57.

---

| 16.3.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/6

---

COMISIA ADMINISTRATIVĂ PENTRU COORDONAREA SISTEMELOR DE SECURITATE SOCIALĂ

Decizia nr. H10

din 21 octombrie 2020

privind modul de funcționare și componența Comisiei tehnice pentru prelucrarea datelor din cadrul Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială

(Text cu relevanță pentru SEE și pentru Acordul CE/Elveția)

(2021/C 89/06)

COMISIA ADMINISTRATIVĂ PENTRU COORDONAREA SISTEMELOR DE SECURITATE SOCIALĂ,

având în vedere articolul 72 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (1), în temeiul căruia Comisia administrativă promovează și dezvoltă cooperarea dintre statele membre prin modernizarea procedurilor necesare schimbului de informații, în special prin adaptarea fluxului informațional între instituții în scopul realizării schimburilor de date prin mijloace electronice, luând în considerare evoluția prelucrării de date din fiecare stat membru; de asemenea, ea adoptă regulile structurale comune pentru serviciile de prelucrare a datelor, în special cu privire la securitate și la utilizarea standardelor, și stabilește modalitățile de funcționare a părții comune a serviciilor respective;

având în vedere articolul 73 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004, în temeiul căruia Comisia administrativă stabilește și determină componența și modul de funcționare ale Comisiei tehnice pentru prelucrarea datelor, care va întocmi rapoarte și va emite un aviz motivat înainte de luarea deciziilor de către Comisia administrativă în temeiul articolului 72 litera (d),

DECIDE:

Articolul 1

(1)   Comisia administrativă instituie Comisia tehnică pentru prelucrarea datelor menționată la articolul 73 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004. Aceasta este denumită „Comisia tehnică”.

(2)   Comisia tehnică îndeplinește funcțiile menționate la articolul 73 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004.

(3)   Mandatul în privința sarcinilor specifice ale Comisiei tehnice este stabilit de către Comisia administrativă, care le poate modifica dacă este necesar.

Articolul 2

(1)   Comisia tehnică este compusă din doi membri din fiecare stat membru; unul dintre cei doi membri este numit membru titular, iar celălalt este desemnat ca membru supleant.

(2)   Numirile din partea fiecărui stat membru se transmit secretariatului Comisiei administrative de către reprezentantul guvernamental al statului membru din cadrul Comisiei administrative.

(3)   În funcție de natura subiectelor aflate în dezbatere, dacă este necesar, membrii pot fi însoțiți la reuniunile Comisiei tehnice de unul sau mai mulți experți suplimentari.

(4)   În principiu, fiecare delegație poate cuprinde cel mult patru persoane.

(5)   Reprezentantul Comisiei Europene în cadrul Comisiei administrative sau o persoană desemnată de reprezentantul respectiv are rol consultativ în cadrul Comisiei tehnice.

(6)   Reprezentantul Comisiei Europene, supleantul acestuia sau orice altă persoană desemnată de către Secretariatul Comisiei administrative poate participa la toate reuniunile Comisiei tehnice și ale grupurilor sale de lucru ad-hoc. În plus, dacă este relevant pentru subiectul tratat, la respectivele reuniuni poate (pot) participa un reprezentant (reprezentanți) al (ai) departamentelor în cauză ale Comisiei Europene.

(7)   Un membru al secretariatului Comisiei administrative participă la toate reuniunile Comisiei tehnice și ale grupurilor sale de lucru ad-hoc.

Articolul 3

(1)   Funcția de președinte al Comisiei tehnice este exercitată, timp de o jumătate de an, fie de către membrul titular, fie de către un alt funcționar desemnat din statul al cărui reprezentant în cadrul Comisiei administrative exercită funcția de președinte al comisiei respective în perioada respectivă.

(2)   Dacă președintele în exercițiu nu poate participa la o reuniune a Comisiei tehnice, funcția de președinte este exercitată de supleantul său.

(3)   Președintele Comisiei tehnice poate da secretariatului instrucțiuni în legătură cu reuniunile care urmează să se țină și cu desfășurarea activităților care intră în sfera atribuțiilor Comisiei tehnice.

Articolul 4

Comisia tehnică este convocată printr-o scrisoare de convocare, transmisă membrilor săi și reprezentantului Comisiei Europene cu cel puțin 10 zile lucrătoare înainte de reuniune, de către secretariat, în consultare cu președintele Comisiei tehnice.

Articolul 5

Comisia tehnică adoptă propriile rapoarte și avize motivate, atunci când este necesar, bazându-se pe documente și studii tehnice. Ea poate cere administrațiilor naționale orice informații pe care le consideră necesare pentru îndeplinirea adecvată a sarcinilor sale.

Articolul 6

(1)   Comisia tehnică poate crea grupuri de lucru ad-hoc formate dintr-un număr limitat de persoane, pentru a examina aspecte specifice și pentru a-i prezenta propuneri Comisiei tehnice.

Comisia tehnică descrie într-un mandat scris sarcinile care vor fi îndeplinite de grupurile de lucru respective, precum și calendarul pentru finalizarea acestor sarcini.

(2)   Grupurile de lucru ad-hoc sunt prezidate de o persoană desemnată de președintele Comisiei tehnice în consultare cu reprezentantul Comisiei Europene sau, dacă acest lucru nu este posibil, de către un expert din partea statului al cărui reprezentant în cadrul Comisiei administrative exercită funcția de președinte al comisiei respective.

(3)   Președintele grupului de lucru ad-hoc este convocat la reuniunea Comisiei tehnice în cursul căreia se discută raportul respectivului grup de lucru ad-hoc.

Articolul 7

Un membru desemnat de Secretariatul Comisiei administrative pregătește și organizează reuniunile Comisiei tehnice.

Articolul 8

(1)   Rapoartele, avizele motivate, precum și orice alte subiecte legate de sarcinile încredințate Comisiei tehnice de către Comisia administrativă în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) se adoptă prin majoritatea calificată a tuturor membrilor Comisiei tehnice, în conformitate cu regulile de vot aplicate de Consiliul Uniunii Europene. Fiecare stat membru are un singur vot, care este acordat de către membrul titular sau de către supleantul său. Pentru rapoartele, avizele motivate sau orice alte decizii ale Comisiei tehnice trebuie să se precizeze dacă s-a ajuns la acestea în unanimitate sau cu o majoritate calificată a voturilor. Concluziile sau rezervele exprimate de minoritate vor fi înregistrate.

Atunci când Comisia tehnică decide cu privire la sarcinile menționate la articolul 1 alineatul (3), Comisia administrativă poate lua decizia finală în această privință, dacă 5 state membre solicită acest lucru în termen de 5 zile lucrătoare de la comunicarea deciziei Comisiei tehnice către Comisia administrativă.

(2)   Atunci când un membru titular al Comisiei tehnice deține funcția de președinte, supleantul său votează pentru statul membru respectiv.

Orice membru care este prezent când se votează și care se abține de la vot va fi invitat de președinte să comunice motivele pentru care se abține.

(3)   Când majoritatea membrilor prezenți se abține, se consideră că propunerea supusă votului nu a fost luată în considerare.

(4)   Comisia tehnică poate decide să adopte rapoarte și avize motivate prin procedură scrisă, dacă o astfel de procedură a fost convenită în cadrul unei reuniuni anterioare a Comisiei tehnice.

În acest scop, președintele comunică textul de adoptat membrilor Comisiei tehnice. Membrilor li se acordă un termen stabilit de cel puțin 10 zile lucrătoare în care aceștia au posibilitatea de a declara că adoptă sau că resping textul propus sau că se abțin de la vot. Lipsa unui răspuns în termenul stabilit se consideră ca fiind un vot afirmativ.

De asemenea, președintele poate decide lansarea unei proceduri scrise în cazul în care nu s-a ajuns la un acord prealabil în cadrul unei reuniuni a Comisiei tehnice. În acest caz, numai acceptarea exprimată în scris a textului propus se consideră un vot afirmativ și se acordă un termen stabilit de cel puțin 15 zile lucrătoare.

La expirarea termenului stabilit, președintele informează membrii în legătură cu rezultatul votului. O decizie care întrunește numărul necesar de voturi afirmative este considerată ca fiind adoptată în ultima zi a perioadei în care membrilor li s-a cerut să răspundă.

(5)   În cazul în care, în cursul procedurii scrise, un membru al Comisiei tehnice propune modificarea textului, președintele poate:

| (a) | reîncepe procedura scrisă comunicând membrilor modificarea propusă, în conformitate cu procedura de la alineatul (4); în funcție de natura modificării, termenul menționat la alineatul (4) poate fi redus la 5 zile lucrătoare; sau |
| --- | --- |

(a)

reîncepe procedura scrisă comunicând membrilor modificarea propusă, în conformitate cu procedura de la alineatul (4); în funcție de natura modificării, termenul menționat la alineatul (4) poate fi redus la 5 zile lucrătoare; sau

| (b) | anula procedura scrisă, pentru a discuta subiectul respectiv în cadrul următoarei reuniuni, în funcție de procedura pe care președintele o consideră adecvată pentru subiectul în cauză. |
| --- | --- |

(b)

anula procedura scrisă, pentru a discuta subiectul respectiv în cadrul următoarei reuniuni, în funcție de procedura pe care președintele o consideră adecvată pentru subiectul în cauză.

Articolul 9

(1)   Ordinea de zi provizorie a fiecărei reuniuni a Comisiei tehnice este elaborată de secretariat în consultare cu președintele Comisiei tehnice.

Înainte de a propune includerea unui punct pe ordinea de zi, secretariatul poate, dacă acest lucru pare necesar, invita delegațiile interesate să comunice în scris punctele lor de vedere asupra subiectului respectiv.

Ordinea de zi provizorie cuprinde, în principiu, puncte pentru care se prezintă o cerere transmisă de un membru sau de reprezentantul Comisiei Europene.

(2)   Ordinea de zi provizorie este trimisă, cu cel puțin 15 zile lucrătoare înainte de începutul fiecărei reuniuni, membrilor Comisiei tehnice și persoanelor menționate la articolul 2 alineatul (6) de mai sus. O versiune revizuită a ordinii de zi se poate transmite cu 5 zile lucrătoare înainte de reuniune.

Documentele referitoare la punctele de pe ordinea de zi cu privire la care trebuie să se ia decizii sau să se emită avize în cadrul respectivei reuniuni trebuie să fie disponibile, în principiu, cu cel puțin 10 zile lucrătoare înainte de reuniune. Această dispoziție nu se aplică în cazul documentelor care conțin informații generale care nu trebuie aprobate, circumstanțelor excepționale și altor cazuri care pot fi convenite de Comisia tehnică în conformitate cu articolul 14 de mai jos.

(3)   La începutul fiecărei reuniuni, Comisia tehnică aprobă ordinea de zi.

Pentru includerea pe ordinea de zi a oricăror puncte în afară de cele de pe ordinea de zi provizorie, este necesar votul unanim al Comisiei tehnice.

Articolul 10

(1)   Secretariatul Comisiei administrative întocmește procesul-verbal al reuniunilor Comisiei tehnice. Procesul-verbal se aprobă de către Comisia tehnică în versiunea în limba engleză.

(2)   Versiunea în limba engleză a procesului-verbal va fi transmisă delegațiilor pentru revizuire în termen de cel mult o lună înainte de următoarea reuniune a Comisiei tehnice.

Articolul 11

(1)   Comisia tehnică informează în scris Comisia administrativă cu privire la activitățile și realizările sale în urma fiecărei reuniuni.

(2)   La solicitarea președintelui Comisiei administrative, președintele Comisiei tehnice raportează cu privire la activitățile Comisiei tehnice în cadrul reuniunilor Comisiei administrative.

Articolul 12

Orice acțiune propusă de Comisia tehnică implicând cheltuieli care trebuie suportate de Comisia Europeană este supusă aprobării de către reprezentantul instituției respective.

Articolul 13

Rapoartele, avizele motivate, ordinea de zi, procesul-verbal și orice alte documente justificative pentru activitatea Comisiei tehnice vor fi redactate în limba engleză.

Articolul 14

În măsura în care este necesar, Comisia tehnică poate conveni, prin decizie unanimă, să precizeze și mai în detaliu actualele norme de procedură.

Articolul 15

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la data publicării.

Articolul 16

Prezenta decizie înlocuiește Decizia nr. H8 din 17 decembrie 2015 (actualizată cu clarificări minore de ordin tehnic la 9 martie 2016).

Președintele Comisiei administrative

Moira KETTNER

---

(1)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

1

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 16.3.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/11

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2021/C 89/07)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD CARE VIZEAZĂ DOCUMENTUL UNIC

„MARSANNAY”

PDO-FR-A0175-AM01

Data comunicării: 14.12.2020

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Arealul geografic

În capitolul I secțiunea IV punctul 1, după „Côte-d’Or” se adaugă cuvintele „pe baza Codului Geografic Oficial pentru anul 2019”.

Această modificare a redactării face posibilă trimiterea la arealul geografic în raport cu versiunea Codului Geografic Oficial aflată în vigoare în 2019, publicată de INSEE, precum și asigurarea delimitării arealului geografic din punct de vedere juridic.

Perimetrul arealului geografic rămâne strict identic.

De asemenea, se adaugă o frază cu scopul de a informa operatorii cu privire la disponibilitatea documentelor cartografice referitoare la arealul geografic pe site-ul INAO.

Documentul unic nu este afectat de aceste modificări.

2.   Arealul parcelat delimitat

Punctul 2 se înlocuiește cu următoarele dispoziții: „Vinurile se obțin din struguri proveniți de pe parcelele situate în arealul parcelat de producție, astfel cum a fost aprobat de Institutul Național de Origine și Calitate în cadrul ședinței comitetului național competent din 19 iunie 2019”.

Scopul acestei modificări este de a se indica data la care autoritatea națională competentă a aprobat noul areal parcelat delimitat în cadrul arealului geografic de producție. Delimitarea parcelelor constă în identificarea, în cadrul arealului geografic de producție, a parcelelor propice pentru obținerea produsului cu denumirea de origine protejată în cauză.

Această modificare elimină, de asemenea, distincția referitoare la delimitarea diferitor culori ale vinurilor în caietul de sarcini, această distincție fiind deja inclusă în cadrul delimitării. Modificarea permite simplificarea redactării caietului de sarcini.

Documentul unic nu este afectat de modificare.

3.   Zona situată în imediata vecinătate

În capitolul I secțiunea IV punctul 3, după cuvântul „următoarele” se adaugă cuvintele „pe baza Codului Geografic Oficial pentru anul 2019”.

Această modificare a redactării face posibilă trimiterea la zona situată în imediata vecinătate în raport cu versiunea Codului Geografic Oficial aflată în vigoare în 2019, publicată de INSEE.

Perimetrul acestei zone rămâne strict identic.

Adăugarea acestei trimiteri face posibilă asigurarea din punct de vedere juridic a zonei situate în imediata vecinătate, astfel încât aceasta să nu fie afectată ulterior de fuzionarea sau scindarea unor comune sau a unor părți ale comunelor sau de modificarea unor denumiri.

Lista comunelor care alcătuiesc zona situată în imediata vecinătate a fost, de asemenea, actualizată, fără a se modifica perimetrul, pentru a lua în considerare modificările administrative realizate înainte de 2019.

Secțiunea „Condiții suplimentare” din documentul unic se modifică în consecință.

4.   Modificarea numelui organismului de control

Secțiunea II din capitolul III din caietul de sarcini al denumirii de origine controlate „Marsannay” intitulat „Trimiteri la structura de control” este actualizat.

Rubrica „Alte informații” din documentul unic a fost modificată în consecință.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Marsannay

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Descriere analitică

Vinurile sunt vinuri seci liniștite, albe, roșii sau roze.

Vinurile albe prezintă o tărie alcoolică naturală în volume de minimum 11 %.

Vinurile roșii și roze prezintă o tărie alcoolică naturală în volume de minimum 10,5 %.

După îmbogățire, vinurile roze nu depășesc o tărie alcoolică în volume totală de 13 %.

După îmbogățire, vinurile albe și roșii nu depășesc o tărie alcoolică în volume totală de 13,5 %.

În etapa ambalării, vinurile roșii prezintă un conținut maxim de acid malic de 0,4 grame pe litru.

Vinurile finite, gata de consum, prezintă următorul conținut de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză):

| | Vinurile albe:






  — | 3 grame pe litru; sau |
| --- | --- | --- |

Vinurile albe:

—

3 grame pe litru; sau

| — | 4 grame pe litru, dacă aciditatea totală este mai mare sau egală cu 55,10 miliechivalenți pe litru, adică 4,13 grame pe litru, exprimată ca acid tartric (sau 2,7 grame pe litru, exprimată ca H2SO4). |
| --- | --- |

—

4 grame pe litru, dacă aciditatea totală este mai mare sau egală cu 55,10 miliechivalenți pe litru, adică 4,13 grame pe litru, exprimată ca acid tartric (sau 2,7 grame pe litru, exprimată ca H2SO4).

| | Vinurile roze:






  — | 3 grame pe litru |
| --- | --- | --- |

Vinurile roze:

—

3 grame pe litru

| | Vinurile roșii:






  — | 2 grame pe litru |
| --- | --- | --- |

Vinurile roșii:

—

2 grame pe litru

Acestea sunt normele prevăzute de legislația Uniunii care se aplică în ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă, tăria alcoolică dobândită minimă, aciditatea totală minimă, aciditatea volatilă maximă, cantitatea totală maximă de dioxid de sulf.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

(a)   Practici oenologice specifice

Densitatea de plantare

Practică de cultivare

Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 9 000 de butuci pe hectar, distanța dintre rânduri fiind mai mică sau egală cu 1,25 m, iar distanța dintre butucii de pe același rând mai mare sau egală cu 0,50 m.

Vița-de-vie poate fi plantată fără rânduri aparente, după metoda „en foule”, cu condiția respectării densității minime de plantare și a unei distanțe între butuci mai mari de 0,50 m.

Reguli de tăiere

Practică de cultivare

Vinurile provin din viță-de-vie tăiată în conformitate cu următoarele dispoziții:

Dispoziții generale

Vinuri albe

| — | fie prin tăiere scurtă (viță-de-vie condusă utilizând metoda „cordon de Royat” și metoda „cordon bilateral”), cu un număr de ochi pe butuc mai mic sau egal cu 10; |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere scurtă (viță-de-vie condusă utilizând metoda „cordon de Royat” și metoda „cordon bilateral”), cu un număr de ochi pe butuc mai mic sau egal cu 10;

| — | fie prin tăiere lungă Guyot simplu, cu un număr de ochi pe butuc mai mic sau egal cu 8; |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere lungă Guyot simplu, cu un număr de ochi pe butuc mai mic sau egal cu 8;

| — | fie prin tăiere după metoda denumită „Chablis”, doar pentru soiul Chardonnay B, cu un număr de ochi pe butuc mai mic sau egal cu 8. |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere după metoda denumită „Chablis”, doar pentru soiul Chardonnay B, cu un număr de ochi pe butuc mai mic sau egal cu 8.

Vinuri roșii și roze:

Vița-de-vie este tăiată lăsându-se maximum opt ochi pe butuc:

| — | fie prin tăiere scurtă (viță-de-vie condusă utilizând metoda „cordon de Royat”, metoda „cordon bilateral”, metoda „Gobelet” și metoda tăierii în evantai); |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere scurtă (viță-de-vie condusă utilizând metoda „cordon de Royat”, metoda „cordon bilateral”, metoda „Gobelet” și metoda tăierii în evantai);

| — | fie prin tăiere lungă Guyot simplu. |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere lungă Guyot simplu.

Dispoziții speciale

Perioada de formare în „cordon” este limitată la doi ani. În această perioadă, se autorizează tăierea Guyot dublu, cu maximum cinci ochi pe fiecare coardă de rod.

Tăierea în sistem Guyot simplu poate fi adaptată:

| — | cu un al doilea cep, care să permită alternarea de la un an la altul a poziției corzii de rod; |
| --- | --- |

—

cu un al doilea cep, care să permită alternarea de la un an la altul a poziției corzii de rod;

| — | cu o coardă de rod scurtată la cel mult trei ochi și un cep limitat la doi ochi. |
| --- | --- |

—

cu o coardă de rod scurtată la cel mult trei ochi și un cep limitat la doi ochi.

Indiferent de metoda de tăiere, vița-de-vie poate fi tăiată cu ochi suplimentari cu condiția ca, în stadiul fenologic care corespunde unui număr de 11 sau 12 frunze, numărul de lăstari cu rod din anul respectiv pe butuc să fie mai mic sau egal cu numărul de ochi stabilit de normele de tăiere.

Practici oenologice

Practică oenologică specifică

Tehnicile de îmbogățire prin concentrarea mustului de struguri sunt autorizate în cazul vinurilor roșii în limita unui nivel de concentrație de 10 %.

La elaborarea vinurilor roze, este interzisă utilizarea cărbunelui de uz oenologic, separat sau amestecat în preparate.

Se interzice utilizarea de bucăți de lemn.

După îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume a vinurilor nu depășește 13,5 % în cazul vinurilor roșii și albe și 13 % în cazul vinurilor roze.

În afara dispozițiilor menționate mai sus, în ceea ce privește practicile oenologice, vinurile trebuie să respecte cerințele prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

(b)   Randamente maxime

Vinuri roșii

58 de hectolitri pe hectar

Vinuri albe

64 de hectolitri pe hectar

Vinuri roze

65 de hectolitri pe hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea, elaborarea și elevajul vinurilor sunt realizate pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Côte-d’Or: Chenôve, Couchey și Marsannay-la-Côte.

7.   Soiurile de struguri de vin principale

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Arealul geografic este situat la extremitatea nordică a podgoriei „Côte de Nuits”, un relief rectiliniu care se întinde pe aproximativ 25 km cu o orientare generală pe direcția nord-sud. Acest relief de origine tectonică separă platourile calcaroase „Hautes Côtes”, la vest, situate la o altitudine cuprinsă între 400 și 500 m, de câmpia Bresse, la est, un graben din era terțiară a cărui altitudine, în partea dreaptă a zonei denumite „Côte”, atinge aproape 250 m.

Clima este dominată de o tendință oceanică răcoroasă, perturbată de influențele continentale sau meridionale canalizate de axa Rhône-Saône. Caracterul oceanic regional se manifestă printr-un regim al precipitațiilor moderat și regulat (în jur de 750 mm pe an), fără perioade de secetă accentuată pe timpul verii. Temperatura este ușor scăzută, media anuală fiind de 10,5° C.

Zona denumită „Côte”, situată la est de masivul Morvan și de platourile din Burgundia, beneficiază de adăpost din punct de vedere climatic, care se concretizează într-un mezoclimat mai cald, precum și într-un deficit pluviometric remarcabil la nivelul regiunii

Arealul geografic este limitat la teritoriul comunelor Marsannay-la-Côte, Couchey și Chenove, la sud de orașul Dijon, din departamentul Côte-d’Or, în Burgundia.

Partea frontală a „Côte”, unde diferența de altitudine este de aproximativ 150 m, are o topografie relativ regulată. Este întreruptă de o vale lungă, uscată, formată din joncțiunea a două „vâlcele” care drenează hinterlandul. Alte „vâlcele” mai mici formează, la rândul lor, mici conuri de dejecție.

În partea de sud a văii, panta este formată dintr-o serie de calcare și de marne (calcare argiloase) din Jurasic, „calcarul din Comblanchien”, deosebit de compact, stând la baza structurii acesteia. Fragmentarea puternică paralelă cu relieful a decupat fâșii lungi în care ies la suprafață diferitele niveluri. Apar astfel marnele din Lias (Jurasicul timpuriu), „calcarele cu crini de mare Crinoidea” și marnele din Bajocian (Jurasicul mijlociu), „calcarele de tip chaille”, calcarele oolitice sau „calcarele din Comblanchien” din Bathonian (Jurasicul mijlociu).

În nord, fragmentarea este mai puțin intensă, permițând calcarelor din Bathonian să iasă la suprafață.

Substratul de calcar al versanților și al piemontului este mascat de suprafețele presărate cu un amestec de grohotiș cu argile și nămoluri, rezultat din alterarea subsolului și a reliefului subiacent. Natura acestora depinde de locul în care sunt situate pe pantă. Pe versant sunt foarte pietroase și nu foarte groase, iar în piemont sunt mai bogate în particule fine și sunt mai groase (de la câțiva decimetri la un metru).

La capătul văii, un con de dejecție de mari dimensiuni dă spre câmpie. Este alcătuit din formațiuni aluvionare pietroase, calcaroase și bine drenate.

Parcelele delimitate pentru recoltarea strugurilor sunt situate în partea frontală inferioară a „Côte”, precum și pe conurile de dejecție cu soluri pietroase.

Solurile nu sunt foarte evoluate, fiind în general carbonate și nu foarte groase, bine drenate. Acestea se caracterizează totuși printr-un conținut ridicat de argilă, în special în piemont și pe straturile de marnă. Solurile marelui con de dejecție sunt foarte filtrante, ușor argiloase și bogate în pietriș calcaros.

Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Primele semne concrete ale viticulturii practicate în arealul geografic datează din anul 530 și au fost menționate de Grégoire de Tours, care, în cartea sa „Histoire des Francs” (Istoria francilor), consemnează, în legătură cu orașul Dijon, faptul că „în partea vestică sunt munți foarte fertili, acoperiți cu viță-de-vie, care le oferă locuitorilor un vin Falerne atât de nobil încât aceștia au ajuns să disprețuiască vinul de Ascalon”.

Existența unei podgorii în „Marsannay” a fost atestată, începând cu secolul al VII-lea, de numeroase arhive, cum ar fi cele referitoare la donațiile către abația din Bèze, în 658, către biserica Saint-Etienne din Dijon, în 882, către prioratul din Epoisses, în 1189, și așa mai departe.

Ducii de Burgundia dețineau, încă din secolul al XI-lea, un domeniu în Chenove, unde a fost construită, în 1238, o „cramă” cu două prese. Ajuns în proprietatea regelui Franței, acest domeniu poartă, în prezent, numele de „Clos du roi”.

Până în secolul al XIX-lea, podgoria, plantată cu „soiuri fine”, „Pinot”, a produs vinuri care s-au bucurat de o foarte bună reputație. Autorii menționează că, începând din 1850, producția de vin s-a îndreptat către vinurile obișnuite, produse în principal din soiul „Gamay”. Într-adevăr, la acea epocă, populația orașului Dijon s-a dublat și cererea de „vinuri obișnuite” a crescut proporțional. Comunele Chenove, Marsannay și Couchey, situate la porțile orașului Dijon, trec, bineînțeles, la această producție, în detrimentul „vinurilor fine”. Producătorii s-au organizat în mod colectiv în jurul acestei activități înfloritoare prin crearea unor societăți de ajutor reciproc (în Marsannay în 1850 și în Couchey în 1855) și prin înființarea unei asociații viticole („Syndicat viticole de la Côte dijonnaise”) în 1891. Sfârșitul secolului al XIX-lea și crizele sanitare și economice din această perioadă au marcat apoi declinul podgoriei.

Reabilitarea acesteia a început lent, în anii 1930, și s-a axat pe producția de „vinuri fine”. În anii 1960, soiul „Gamay” practic a dispărut și a cedat locul unei podgorii plantate cu soiul Pinot noir N, care va începe să aibă notorietate odată cu producția de vinuri roze. Aceste vinuri sunt comercializate, începând din 1937, sub denumirea de origine controlată „Bourgogne”. Asociațiile viticole din Marsannay și din Couchey au început atunci să lucreze la dezvoltarea acestei podgorii renăscute. Vinurile, cu o reputație în creștere, au ocazia, în 1961, să adauge la denumirea de origine controlată „Bourgogne” denumirea „Marsannay” și, în cazul vinurilor roze, „Rosé de Marsannay”.

În sfârșit, în 1987, denumirea de origine controlată „Marsannay” a fost recunoscută prin decret. Aceasta este rezervată vinurilor albe, roze și roșii.

Vița-de-vie este cultivată în conformitate cu practicile în vigoare în întreaga regiune „Côte de Nuits”: cu densități de plantare de peste 9 000 de butuci pe hectar și bazându-se pe soiurile Chardonnay B și Pinot noir N. Fiind conștienți de valoarea patrimoniului pe care îl reprezintă solurile, producătorii acordă o atenție deosebită menținerii integrității acestora.

Practica constă în elevajul vinurilor timp de câteva luni.

În 2008, podgoria avea o suprafață de aproximativ 230 de hectare, cu o producție medie anuală de 17 000 de hectolitri, în principal de vinuri roșii. Vinurile albe și roze reprezintă fiecare 15 % din producție.

Legătura cauzală

Clima oceanică răcoroasă, topografia zonei „Côte”, marcată de vâlcele și de văi, precum și de solurile marnoase și calcaroase din Jurasic, contribuie la dezvoltarea optimă a soiurilor Pinot noir N și Chardonnay B, soiuri autohtone din Burgundia.

Parcelele delimitate pentru recoltarea strugurilor se situează la baza principalei forme de relief, unde formațiunile de suprafață sunt suficient de dezvoltate pentru a permite atât înrădăcinarea, cât și un drenaj satisfăcător, sau pătrund în valea largă cu soluri pietroase.

Această diversitate topografică se combină cu substraturi variate, subsoluri de marnă sau de calcar, plăci pietroase sau argiloase, oferind o paletă de condiții de mediu care conferă vinurilor bogăție și diversitate.

Vinurile obținute din struguri cultivați pe parcelele cu soluri pietroase și filtrante ale conului de dejecție sunt adesea fructate, cu o structură elegantă și suplă și cu o expresivitate care se remarcă rapid. Vinurile obținute de pe parcelele situate pe colina principală, cu soluri superficiale, dar bogate în argile și oxizi de fier, sunt puternice și viu colorate și au un potențial de învechire mai mare.

Bogăția și diversitatea lor sunt evidențiate, în mod tradițional, prin indicarea pe etichetă a toponimului care indică originea strugurilor. Elevajul vinurilor, care favorizează totodată o bună capacitate de conservare în sticlă, contribuie la consolidarea expresiei acestei diversități, care poate fi percepută la degustare.

Podgoria „Côte d’Or”, din Dijon, își valorifică întregul potențial prin podgoria „Marsannay”. Orașul lasă loc unei fâșii lungi cultivate cu viță-de-vie, care se întrerupe abia în vecinătatea podgoriei „Maranges”, situată la peste 50 km spre sud.

Podgoria „Marsannay” este martorul principal al podgoriei istorice „Côte dijonnaise”, care era renumită odinioară pentru vinurile sale excelente și care este absorbită în prezent, în mare măsură, de aglomerația urbană Dijon.

Istoria podgoriei „Marsannay” este bogată și complexă. Aceasta are o tradiție multiseculară și este martora evenimentelor și a evoluțiilor din teritoriile din jurul său. Apropierea de orașul Dijon a transformat-o într-o podgorie atât fragilă, cât și simbolică. Ducii de Burgundia au făcut-o cunoscută în Evul Mediu, proprietarii burghezi din Dijon au întreținut-o, și a ținut pasul cu evoluțiile urbanistice, chiar dacă acest lucru a însemnat să își riște vechiul prestigiu. După renașterea sa cu succes, podgoria constituie în prezent „poarta de aur” a „Côte de Nuits”.

Informații privind calitatea și caracteristicile produselor

Vinurile roșii au culori foarte intense. Ele au o structură tanică puternică și sunt, în același timp, foarte suple. Aromele de fructe de pădure negre se amestecă frecvent cu note de prune și de mosc. Vinurile sunt obținute pe parcele cu soluri pietroase și au, prin urmare, mai multă eleganță și onctuozitate decât robustețe.

Vinurile roze sunt fragede și fructate, având adesea note de piersică sau de fructe roșii susținute de o vioiciune plăcută.

Vinurile albe sunt ample și onctuoase și au note fructate, care amintesc câteodată de fructe exotice, ori au uneori note de mentă sau de lămâiță.

După câțiva ani de învechire, aceste vinuri își dezvăluie întregul potențial aromatic.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația UE

Tipul de condiție suplimentară:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, elaborarea și elevajul vinurilor, este constituită din teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului geografic oficial din anul 2019:

| — | Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée și Vougeot; |
| --- | --- |

—

Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée și Vougeot;

| — | Departamentul Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux și Villié-Morgon; |
| --- | --- |

—

Departamentul Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux și Villié-Morgon;

| — | Departamentul Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (doar pentru teritoriul fostei comune La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse (doar pentru teritoriul fostelor comune Donzy-le-National, La Vineuse și Massy), Vinzelles și Viré; |
| --- | --- |

—

Departamentul Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (doar pentru teritoriul fostei comune La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse (doar pentru teritoriul fostelor comune Donzy-le-National, La Vineuse și Massy), Vinzelles și Viré;

| — | Departamentul Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (doar pentru teritoriul fostelor comune Champvallon, Villiers-sur-Tholon și Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers și Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Departamentul Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (doar pentru teritoriul fostelor comune Champvallon, Villiers-sur-Tholon și Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers și Yrouerre.

Etichetarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| (a) | Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai mici, cu condiția:






  — | să fie vorba despre numele unui loc înscris în cadastru; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai mici, cu condiția:

—

să fie vorba despre numele unui loc înscris în cadastru;

| — | și ca acest loc să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

și ca acest loc să figureze în declarația de recoltă.

Denumirea locului înscris în cadastru trebuie să fie imprimată cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, jumătatea dimensiunilor caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată.

| (b) | Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura denumirea unității geografice mai extinse „Vin de Bourgogne” sau „Grand vin de Bourgogne”. |
| --- | --- |

(b)

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura denumirea unității geografice mai extinse „Vin de Bourgogne” sau „Grand vin de Bourgogne”.

| (c) | În cazul în care pe etichetă există o indicație prin care se specifică soiul, această indicație nu apare în același câmp vizual ca și indicațiile obligatorii și este imprimată cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc 2 mm. |
| --- | --- |

(c)

În cazul în care pe etichetă există o indicație prin care se specifică soiul, această indicație nu apare în același câmp vizual ca și indicațiile obligatorii și este imprimată cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc 2 mm.

Link către caietul de sarcini al produsului

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fa6b7fc-47fa-4091-8d6c-4610b85767b5

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 16.3.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/19

---

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

(2021/C 89/08)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei.

DOCUMENT UNIC

„REBLOCHON”/„REBLOCHON DE SAVOIE”

Nr. UE: PDO-FR-0130-AM01 – 3.9.2020

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumirea/denumirile

„Reblochon”/„Reblochon de Savoie”

2.   Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Reblochon”/„Reblochon de Savoie” este un tip de brânză fabricat din lapte de vacă integral crud, cu pasta presată, nefiartă, sub formă de cilindru plat, ușor subțiat spre vârf, cu un diametru de aproximativ 14 centimetri, o înălțime de aproximativ 3,5 centimetri și o greutate cuprinsă între 450 și 550 de grame.

Produsul conține minimum 45 de grame de substanță grasă la 100 de grame de produs după desicarea completă, iar conținutul său de substanță uscată nu trebuie să fie mai mic de 45 de grame la 100 de grame de brânză.

Crusta, spălată în momentul maturării, este subțire, regulată și uniformă. Aceasta are o culoare de la galben la galben-oranj și este acoperită total sau parțial de o floră fungică albă, fină și scurtă.

Pasta, cu un grad mic de fermitate, este omogenă, suplă și onctuoasă. Cu o culoare care variază de la crem la galben-fildeș, ea este ușor sărată și poate prezenta găuri mici.

Brânza de format redus sau model mic, având aceleași caracteristici organoleptice, însă cu diametrul de aproximativ 9 centimetri, înălțimea de aproximativ 3 centimetri și greutatea de 230-280 de grame, beneficiază, de asemenea, de DOP.

„Reblochon”/„Reblochon de Savoie” se poate prezenta sub formă de bucată întreagă sau de porții.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Laptele utilizat la fabricarea brânzei „Reblochon”/„Reblochon de Savoie” trebuie să provină numai de la șeptelurile de vaci de lapte din rasele Abondance, Montbéliarde, Tarentaise (numită și Tarine).

Pentru a asigura legătura cu regiunea, alimentația șeptelului trebuie să fie reprezentată, în principal, de furaje provenite din aria geografică a denumirii de origine protejate. Rația de bază este alcătuită din furaje compuse din:

| — | minimum 50 % iarbă pășunată în perioada estivală și fân distribuit zilnic în perioada de iarnă; |
| --- | --- |

—

minimum 50 % iarbă pășunată în perioada estivală și fân distribuit zilnic în perioada de iarnă;

| — | furaje verzi: porumb verde, iarbă proaspătă, sfeclă furajeră. Paiele pot fi incluse în rația de bază numai pentru juninci. |
| --- | --- |

—

furaje verzi: porumb verde, iarbă proaspătă, sfeclă furajeră. Paiele pot fi incluse în rația de bază numai pentru juninci.

În perioada estivală, durata pășunatului trebuie să fie de cel puțin 150 de zile.

Furajele provenite din aria geografică trebuie să reprezinte 100 %, ca materie uscată, din rația de bază a vacilor aflate în lactație. Pentru exploatațiile situate la o altitudine mai mare de 600 de metri și pentru exploatațiile alpine, în care vacile aflate în lactație pășunează la altitudini de peste 600 de metri, furajele provenite din arie trebuie să reprezinte cel puțin 75 %, ca materie uscată, din rația de bază a vacilor aflate în lactație. Singurul furaj care poate fi achiziționat din afara ariei geografice este fânul.

Pe lângă rația de bază, se poate distribui hrană complementară: concentrate și furaje deshidratate până la maximum 1 800 kg per vacă de lapte/an și 500 kg/animal/an pentru juninci.

Având în vedere nivelul mediu de producție, vacile din zonă consumă între 6 și 7 000 kg de substanță uscată în total. În cazul a 1 800 kg de concentrate având un conținut de substanță uscată de aproximativ 89 %, procentul minim de 50 % din rația de substanță uscată produsă în aria geografică este obținut cu iarbă, furaje verzi și furaje uscate. Acest procent minim depășește 70 % pentru zonele cu o altitudine mai mică de 600 m.

Se interzice utilizarea în alimentația șeptelului de vaci de lapte a produselor însilozate, a hranei fermentate, a baloților rulouri, precum și a alimentelor care pot avea efecte nefavorabile asupra mirosului sau gustului laptelui sau al brânzei, sau care prezintă riscuri de contaminare bacteriologică.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Producerea laptelui, mulsul, fabricarea și maturarea brânzei trebuie să aibă loc în aria geografică.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Prima ambalare a produselor trebuie să fie realizată în aria geografică, înainte ca acestea să părăsească atelierul de maturare, maturarea constituind ultima etapă de producție a specialității „Reblochon”/„Reblochon de Savoie”. Această dispoziție permite menținerea calității crustei produsului, evitând desicarea acestuia și dezvoltarea de mucegaiuri nedorite. O astfel de primă ambalare nu împiedică reambalarea ulterioară a produsului într-un alt atelier.

Operațiunea de ambalare trebuie să utilizeze un ambalaj corespunzător și să includă un fund fals din lemn de molid pe cel puțin una dintre fețele brânzei prezentate fie ca bucată întreagă, fie ca jumătate. Porțiile trebuie să prezinte trei fețe cu crustă.

Produsele destinate industriei alimentare pot să nu fie ambalate individual, însă trebuie, cu toate acestea, să fie ambalate la părăsirea ariei geografice.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Eticheta trebuie să conțină denumirea de origine „Reblochon” sau „Reblochon de Savoie”, înscrisă cu caractere de dimensiuni egale cu cel puțin două treimi din dimensiunea caracterelor celor mai mari prezente pe etichetă. De asemenea, eticheta poate să conțină denumirea de origine însoțită de termenul „mică” pentru brânza de format redus menționată la punctul 3.2.

Independent de mențiunile regulamentare aplicabile tuturor brânzeturilor și de termenul sus-menționat, se interzice utilizarea oricărui termen calificativ sau a oricărei alte mențiuni alături de denumirea de origine pe etichete, în materialele publicitare, în facturi și în documentele comerciale, cu excepția mărcilor comerciale sau a mărcilor de fabrică.

Eticheta trebuie să cuprindă, în același câmp vizual ca și denumirea de origine „Reblochon” sau „Reblochon de Savoie”, simbolul DOP al Uniunii Europene. De asemenea, pe etichetă poate să figureze mențiunea „appellation d’origine protégée” (denumire de origine protejată).

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică cuprinde două treimi din departamentul Haute-Savoie (toată partea de la est de Annecy, situată la peste 500 de metri altitudine), precum și unele comune sau secțiuni de comune din departamentul Savoie.

Departamentul Haute-Savoie:

Abondance; Alex; Allinges; Amancy; Andilly; Annecy, doar pentru teritoriul fostei comune Annecy-le-Vieux; Arâches-la-Frasse; Arbusigny; Arenthon; Armoy; Arthaz-Pont-Notre-Dame; Ayse; Ballaison; Beaumont; Bellevaux; Bernex; Bluffy; Boëge; Bogève; Bonne; Bonnevaux; Bonneville; Bons-en-Chablais; Brenthonne; Brizon; Burdignin; Cervens; Chamonix-Mont-Blanc; Charvonnex; Châtel; Châtillon-sur-Cluses; Chevaline; Chevenoz; Cluses; Collonges-sous-Salève; Combloux; Contamine-sur-Arve; Copponex; Cordon; Cornier; Cranves-Sales; Cruseilles; Demi-Quartier; Dingy-Saint-Clair; Domancy; Doussard; Draillant, Duingt; Entrevernes; Essert-Romand; Etaux; Faucigny; Faverges-Seythenex; Fessy; Féternes; Fillières; Fillinges; Giez; Glières-Val-de-Borne; Groisy; Habère-Lullin; Habère-Poche; Juvigny; La Balme-de-Thuy; La Baume; La Chapelle-d'Abondance; La Chapelle-Rambaud; La Chapelle-Saint-Maurice; La Clusaz; La Côte-d'Arbroz; La Forclaz; La Muraz; La Rivière-Enverse; La Roche-sur-Foron; Lathuile; La Tour; La Vernaz; Le Biot; Bouchet-Mont-Charvin; Le Lyaud; Le Grand-Bornand; Le Reposoir; Le Sappey; Leschaux; Les Clefs; Les Contamines-Montjoie; Les Gets; Les Houches; Les Villards-sur- Thônes; Lucinges; Lullin; Lully; Manigod; Marcellaz-en-Faucigny; Machilly; Magland; Margencel; Marignier; Marnaz; Megève; Mégevette; Menthonnex-en-Bornes; Menthon-Saint-Bernard; Mieussy; Monnetier-Mornex; Montriond; Mont-Saxonnex; Morillon; Morzine; Nancy-sur-Cluses; Nangy; Nâves-Parmelan; Novel; Onnion; Orcier; Passy; Peillonnex; Perrignier; Pers-Jussy; Praz-sur-Arly; Présilly; Quintal; Reignier-Esery; Reyvroz; Saint-André-de-Boëge; Saint-Blaise; Saint-Cergues; Saint-Eustache; Saint-Férréol; Saint-Gervais-les-Bains; Saint-Jean-d'Aulps; Saint-Jean-de-Sixt; Saint-Jean-de-Tholome; Saint-Jeoire; Saint-Jorioz; Saint-Laurent; Saint-Pierre-en-Faucigny; Saint-Sigismond; Saint-Sixt; Sallanches; Samoëns; Saxel; Scientrier; Scionzier; Serraval; Servoz; Sevrier; Seytroux; Sixt-Fer-à-Cheval; Talloires-Montmin; Taninges; Thônes; Thyez; Vailly; Vacheresse; Val de Chaise; Vallorcine; Verchaix; Vétraz-Monthoux; Veyrier-du-Lac; Villard; Villaz; Ville-en-Sallaz; Villy-le-Bouveret; Villy-le-Pelloux; Vinzier; Viuz-en-Sallaz; Vougy; Vovray-en-Bornes.

Departamentul Savoie:

Cohennoz, Crest-Voland, Flumet, La Giettaz, Mercury (secțiunile G1 și G2), Notre-Dame-de-Bellecombe, Plancherine (secțiunile A1, A2, A3), Saint-Nicolas-La-Chapelle, Ugine.

5.   Legătura cu aria geografică

„Reblochon” sau „Reblochon de Savoie” este un tip de brânză fabricat din lapte de vacă integral crud obținut de la vaci din rase locale, adaptate la mediul montan. Dimensiunea sa redusă și pasta sa onctuoasă și suplă se datorează în special priceperii în ceea ce privește procesul de fabricație, care s-a menținut până în ziua de astăzi, bazată inițial pe utilizarea unor cantități mici de lapte cu conținut ridicat de grăsime.

Aria geografică este situată în Alpii de Nord și cuprinde regiunile muntoase dintre lacul Léman și masivul Mont-Blanc. Relieful este deosebit de dinamic, alcătuit din masive cu altitudini din ce în ce mai mari de la vest la est (1 000 de metri pentru relieful prealpin vestic, peste 2 000 de metri pentru vârfurile masivelor calcaroase, peste 4 000 de metri pentru masivul Mont Blanc), separate de văi largi cu altitudini de peste 500 de metri. Clima este de tip alpin, expusă direct fluxurilor vestice. Ea este caracterizată de precipitații abundente.

Cea mai mare parte a suprafeței agricole este reprezentată de pajiști. Regiunea este caracterizată printr-o întindere deosebit de mare a pajiștilor permanente de altitudine, pășunile alpine. Acestea prezintă o mare diversitate vegetală, legată de varietatea condițiilor de mediu (sol, regim hidric, expunere, altitudine etc.) și de utilizare (practici pastorale). 90 % din suprafețele cu iarbă constituie pajiști permanente, în care speciile dominante sunt golomățul (Dactylis glomerata), considerat ca o foarte bună graminee furajeră, trifoiul alb și trifoiul roșu. Se regăsesc, de asemenea, fânețe bogate, fânețe sau pășuni medii și fânețe sau pășuni sărace sau uscate.

Una dintre caracteristicile exploatațiilor agricole producătoare de lapte din aria geografică este utilizarea pășunilor alpine în perioada verii. Viața șeptelurilor este puternic influențată de anotimpuri.

Producătorii de lapte utilizează rase de vaci de lapte originare din regiuni montane, adaptate la constrângerile fizice și climatice ale mediului (morfologie adaptată pășunatului pe pajiști în pantă; toleranță termică; capacitate de valorificare a pășunilor în perioada estivală și a furajelor uscate în timpul iernii), care produc, în același timp, în mod regulat, un lapte de calitate.

Hrana vacilor de lapte este alcătuită în principal din iarbă pășunată în perioada estivală și din furaje uscate în perioada de iarnă. În ceea ce privește hrana complementară, aceasta este limitată cantitativ, cu scopul de a menține o activitate de creștere a animalelor puțin intensivă.

Denumirea „Reblochon de Savoie” provine din cuvântul „Reblâche”, care înseamnă „a mulge a doua oară”. Această practică era utilizată încă din secolul al XIII-lea: fermierul care închiria o pășune alpină trebuia să plătească o retribuție proprietarului. Animalul muls incomplet atunci când se oferea dijma dădea la al doilea muls o cantitate mică de lapte, însă acesta era foarte cremos, întrucât, la finalul mulsului, se produce un lapte bogat în substanță grasă. Având la dispoziție cantități mici de lapte relativ bogat în substanță grasă, producătorii de brânză produceau brânzeturi grase și de mici dimensiuni.

Munca producătorului de brânză, bazată pe cunoștințe ancestrale, joacă un rol esențial în revelarea potențialului aromatic al „Reblochon”/„Reblochon de Savoie”. Utilizarea laptelui crud, fără prelucrare prealabilă, la temperatură joasă, permite exprimarea optimă a acestui potențial. Mulsul efectuat de două ori pe zi impune o utilizare rapidă și precisă a laptelui. Pregătirea laptelui crud integral presupune utilizarea de cuve deschise pentru ca producătorul de brânză să poată evalua prin observare și prin atingere și să se poată adapta eventualelor variații ale laptelui.

Maturarea era realizată inițial în cadrul exploatației agricole alpine. Ulterior, această activitate s-a dezvoltat în văi, unde accesul relativ ușor a facilitat apariția meseriei de „lucrător specializat în maturarea brânzei”. Acesta trebuie să îndeplinească mai multe sarcini, în principal monitorizarea umidității și a temperaturii de maturare, cu un impact important asupra florei fungice (care îi conferă crustei aspectul său caracteristic).

Comerțul cu „Reblochon” ia amploare în secolul al XIX-lea, generând un negoț specific, facilitat de dezvoltarea căilor de comunicații.

„Reblochon”/„Reblochon de Savoie” este un tip de brânză cu pastă presată nefiartă, produsă din lapte de vacă integral crud, care nu este supus niciunei operațiuni de prelucrare înaintea fabricării.

Această brânză se poate prezenta, de asemenea, într-o versiune cu format redus. Ea are forma unui cilindru plat, ușor subțiat spre vârf.

Este o brânză onctuoasă și suplă, de culoarea fildeșului, ușor sărată. Crusta sa fină spălată, cu o culoare de la galben la galben-oranj, este acoperită cu o floră fungică fină de culoare albă.

Mediul montan foarte bogat în precipitații, prezent în întreaga arie geografică, permite creșterea viguroasă a ierbii primăvara și vara. Diversitatea condițiilor de mediu, precum altitudinea și expunerea pășunilor alpine, natura rocilor, se traduce printr-o bogăție botanică însemnată a pajiștilor, fiecare mediu distingându-se printr-un cortegiu floristic original.

Numeroase specii prezente în cadrul acestor comunități au puternice valențe aromatice, care participă la specificitatea brânzei „Reblochon”/„Reblochon de Savoie”.

Acest mediu dur este foarte restrictiv pentru șepteluri și numai rasele de munte au capacitatea să suporte un mod de viață care combină sedentarismul în grajdurile din văi în timpul iernii și distanțele însemnate parcurse zilnic pe pășunile alpine în sezonul călduros.

Aceste rase sunt capabile, în astfel de condiții, să producă un lapte bogat în proteine, din care se obține o brânză de calitate: gelul obținut după adăugarea cheagului este ferm, iar rata de producere a brânzei este ridicată.

Produsă inițial din cantități mici de lapte bogat în substanță grasă, brânza „Reblochon”/„Reblochon de Savoie” reprezintă rezultatul aplicării unei tehnologii simple (încălzire slabă, însămânțare rapidă, fără uscare în cuvă), care determină o maturare de scurtă durată. În timpul maturării, pe suprafața brânzei coexistă și se succedă mai multe grupuri microbiene. Succesiunea acestora se explică, în principal, prin evoluția pH-ului și a conținutului de sare al crustei. Microflora respectivă, în special Geotrichum candidum, îi conferă brânzei „Reblochon”/„Reblochon de Savoie”„floarea” albă fină care o caracterizează și contribuie, de asemenea, în mare măsură, la evoluția texturii și a savorii pastei.

Prin urmare, caracteristicile organoleptice ale produsului „Reblochon”/„Reblochon de Savoie” sunt legate de alimentația vacilor de lapte (pășunat, furaje), rezultând dintr-o floră adaptată la condițiile climatice deosebite, precum și de păstrarea cunoștințelor producătorilor de brânză și ale lucrătorilor specializați în maturare.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8edfe34a-d472-4f74-9c4a-8f06b6b3dee2

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

---

| 16.3.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/23

---

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

(2021/C 89/09)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei.

DOCUMENT UNIC

„MIEL DE GALICIA”/„MEL DE GALICIA”

Nr. UE: PGI-ES-0278-AM01 – 16.9.2020

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile)

„Miel de Galicia”/„Mel de Galicia”

2.   Statul membru sau țara terță

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.4. Alte produse de origine animală

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Produsul care face obiectul indicației geografice protejate (IGP) „Miel de Galicia” sau „Mel de Galicia” este definit ca miere prezentând toate caracteristicile stabilite în caietul de sarcini și ale cărei producție, prelucrare și ambalare respectă toate cerințele prevăzute de caietul respectiv, de manualul de calitate și de legislația în vigoare. Această miere este produsă în stupi cu rame mobile și se obține prin decantare sau centrifugare. Mierea poate avea consistență lichidă, cristalizată sau cremoasă. Se poate prezenta, de asemenea, sub forma fagurilor de miere.

În funcție de originea sa botanică, „Miel de Galicia” se clasifică în următoarele categorii:

| — | miere polifloră, |
| --- | --- |

—

miere polifloră,

| — | miere monofloră de eucalipt, |
| --- | --- |

—

miere monofloră de eucalipt,

| — | miere monofloră de castan, |
| --- | --- |

—

miere monofloră de castan,

| — | miere monofloră de mur, |
| --- | --- |

—

miere monofloră de mur,

| — | miere monoflorală de ericacee, |
| --- | --- |

—

miere monoflorală de ericacee,

| — | miere din secreție zaharoasă. |
| --- | --- |

—

miere din secreție zaharoasă.

Caracteristici fizico-chimice:

| — | umiditate maximă: 18,5 %; |
| --- | --- |

—

umiditate maximă: 18,5 %;

| — | activitate diastazică: cel puțin 9 pe scara Schade. Mierea cu un conținut scăzut de enzime trebuie să atingă o valoare de minimum 4 pe această scară, cu condiția ca nivelul conținut de hidroximetilfurfural să nu depășească 10 mg/kg; |
| --- | --- |

—

activitate diastazică: cel puțin 9 pe scara Schade. Mierea cu un conținut scăzut de enzime trebuie să atingă o valoare de minimum 4 pe această scară, cu condiția ca nivelul conținut de hidroximetilfurfural să nu depășească 10 mg/kg;

| — | conținut maxim de hidroximetilfurfural: 28 mg/kg. |
| --- | --- |

—

conținut maxim de hidroximetilfurfural: 28 mg/kg.

Caracteristici ale polenului:

În general, spectrul polenic în ansamblul său trebuie să corespundă celui tipic pentru tipurile de miere din Galicia.

În orice caz, combinația polenică Helianthus annuus-Olea europaea-Cistus ladanifer nu trebuie să depășească 5 % din ansamblul spectrului polenic.

În plus, în funcție de originea florală a diferitelor tipuri de miere menționate, spectrele polenice trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:

| (a) | miere polifloră: polenul majoritar trebuie să provină de la următoarele specii: Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp., Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. și Brassica sp. |
| --- | --- |

(a)

miere polifloră: polenul majoritar trebuie să provină de la următoarele specii: Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp., Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. și Brassica sp.

| (b) | miere monofloră:






  — | miere de eucalipt: procentajul minim de polen de eucalipt (Eucalyptus sp.) trebuie să fie de 70 %, |
| --- | --- | --- |

(b)

miere monofloră:

—

miere de eucalipt: procentajul minim de polen de eucalipt (Eucalyptus sp.) trebuie să fie de 70 %,

| — | miere de castan: procentajul minim de polen de castan (Castanea sp.) trebuie să fie de 70 %, |
| --- | --- |

—

miere de castan: procentajul minim de polen de castan (Castanea sp.) trebuie să fie de 70 %,

| — | miere de mur: procentajul minim de polen de mur (Rubus sp.) trebuie să fie de 45 %, |
| --- | --- |

—

miere de mur: procentajul minim de polen de mur (Rubus sp.) trebuie să fie de 45 %,

| — | miere de iarbă-neagră: procentajul minim de polen de iarbă-neagră (Erica sp.) trebuie să fie de 30 %. |
| --- | --- |

—

miere de iarbă-neagră: procentajul minim de polen de iarbă-neagră (Erica sp.) trebuie să fie de 30 %.

| (c) | miere din secreție zaharoasă: spectrul polinic trebuie să corespundă plantelor caracteristice vegetației galiciene, printre care se numără, în special, taxonii Castanea sativa, Rubus, Cytisus/Genista și Erica. |
| --- | --- |

(c)

miere din secreție zaharoasă: spectrul polinic trebuie să corespundă plantelor caracteristice vegetației galiciene, printre care se numără, în special, taxonii Castanea sativa, Rubus, Cytisus/Genista și Erica.

Caracteristici organoleptice:

Ca regulă generală, mierea trebuie să prezinte proprietățile organoleptice caracteristice originii florale corespondente în ceea ce privește culoarea, aroma și savoarea. În funcție de origine, caracteristicile organoleptice cele mai distinctive sunt următoarele:

| — | miere polifloră: culoarea sa variază între chihlimbariu deschis și chihlimbariu închis. Are un miros floral sau vegetal. Gustul dulce poate avea nuanțe diferite, în funcție de flora predominantă. Ea poate avea, de asemenea, proprietăți astringente; |
| --- | --- |

—

miere polifloră: culoarea sa variază între chihlimbariu deschis și chihlimbariu închis. Are un miros floral sau vegetal. Gustul dulce poate avea nuanțe diferite, în funcție de flora predominantă. Ea poate avea, de asemenea, proprietăți astringente;

| — | miere monofloră de eucalipt: culoare chihlimbariu deschis sau chihlimbariu, parfum floral, de obicei cu o notă de ceară. Gustul predominant este dulce, de obicei cu o notă de aciditate; o notă de sărat poate fi, de asemenea, perceptibilă; |
| --- | --- |

—

miere monofloră de eucalipt: culoare chihlimbariu deschis sau chihlimbariu, parfum floral, de obicei cu o notă de ceară. Gustul predominant este dulce, de obicei cu o notă de aciditate; o notă de sărat poate fi, de asemenea, perceptibilă;

| — | miere monofloră de castan: culoare între chihlimbariu și chihlimbariu închis, uneori cu nuanțe de roșu. De preferință, miros vegetal. Gustul predominant este dulce, însoțit, de obicei, de o notă de sărat. Se percep, de asemenea, arome amare și/sau acide. Mierea poate avea proprietăți astringente; |
| --- | --- |

—

miere monofloră de castan: culoare între chihlimbariu și chihlimbariu închis, uneori cu nuanțe de roșu. De preferință, miros vegetal. Gustul predominant este dulce, însoțit, de obicei, de o notă de sărat. Se percep, de asemenea, arome amare și/sau acide. Mierea poate avea proprietăți astringente;

| — | miere monofloră de mur: culoarea de la chihlimbariu la chihlimbariu închis. Aceste tipuri de miere au mirosuri florale și/sau fructate. Gustul de bază este dulce, deși se pot percepe note de aciditate, de sărat sau de amar; |
| --- | --- |

—

miere monofloră de mur: culoarea de la chihlimbariu la chihlimbariu închis. Aceste tipuri de miere au mirosuri florale și/sau fructate. Gustul de bază este dulce, deși se pot percepe note de aciditate, de sărat sau de amar;

| — | miere monofloră de iarbă-neagră: culoarea variază între chihlimbariu deschis și chihlimbariu închis, cu nuanțe de roșu. Mirosul este vegetal, dar poate avea și un miros floral. Gustul predominant este dulce, însoțit, de obicei, de o notă de amar. Se percep, de asemenea, arome sărate și/sau acide; |
| --- | --- |

—

miere monofloră de iarbă-neagră: culoarea variază între chihlimbariu deschis și chihlimbariu închis, cu nuanțe de roșu. Mirosul este vegetal, dar poate avea și un miros floral. Gustul predominant este dulce, însoțit, de obicei, de o notă de amar. Se percep, de asemenea, arome sărate și/sau acide;

| — | miere din secreție zaharoasă: este de culoare chihlimbariu închis sau închis și are adesea un miros vegetal. Gust dulce, dar se pot percepe și note de sărat și/sau de amar. |
| --- | --- |

—

miere din secreție zaharoasă: este de culoare chihlimbariu închis sau închis și are adesea un miros vegetal. Gust dulce, dar se pot percepe și note de sărat și/sau de amar.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Atât producția, cât și operațiile ulterioare de extracție, depozitare și ambalare trebuie să fie efectuate în aria geografică delimitată.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Mierea se ambalează în instalațiile înscrise în registrul respectiv al autorităților de reglementare. Conținutul recipientelor destinate consumului direct de miere variază între 500 și 1 000 de grame.

Recipientul trebuie închis astfel încât să se evite pierderea aromelor naturale, pătrunderea mirosurilor și umiditatea ambiantă, factori care ar putea altera produsul. Ambalajele trebuie să fie din sticlă transparentă și incoloră, dar alte materiale pot fi autorizate dacă ele respectă standardele de ambalare a produselor alimentare. Mierea prezentată pe rafturi trebuie ambalată într-un material autorizat.

În plus, ambalarea se poate face numai în recipiente care prezintă caracteristicile menționate în caietul de sarcini și poate avea loc numai în instalații destinate exclusiv ambalării mierii provenite din exploatațiile înscrise în registrul indicațiilor geografice protejate, instalații în care se procedează la etichetare și contraetichetare sub supravegherea organismului de control. Toate aceste măsuri răspund obiectivului de păstrare a calității și de garantare a posibilității de urmărire a produsului.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Ulterior certificării, mierea comercializată cu mențiunea de indicație geografică protejată „Miel de Galicia” trebuie să prezinte eticheta corespunzătoare mărcii specifice fiecărui ambalator, utilizată exclusiv pentru mierea care face obiectul IGP, precum și o contraetichetă cu un cod alfanumeric cu numerotare progresivă, aprobată și eliberată de organismul de control, pe care figurează simbolul oficial al „Miel de Galicia” (IGP).

Mențiunea „indicación geográfica protegida” (indicație geografică protejată) și denumirea în una dintre cele două forme ale sale, și anume „Miel de Galicia” sau „Mel de Galicia”, trebuie să figureze atât pe eticheta comercială, cât și pe contraetichetă.

Pe eticheta mierii din secreție zaharoasă poate figura mențiunea „Miel de bosque”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Zona de producție, prelucrare și ambalare a mierii protejate de indicația geografică „Miel de Galicia” acoperă întreg teritoriul Comunității Autonome Galicia.

5.   Legătura cu aria geografică

Această indicație geografică este înregistrată pe baza reputației sale și a existenței anumitor caracteristici specifice legate de mediul natural de producție.

Reputația

Apicultura și-a atins apogeul în Galicia înainte de introducerea zahărului, mierea fiind considerată un aliment foarte prețios datorită caracterului de îndulcitor și proprietăților medicinale speciale. Conform Catastro de Ensenada din 1752-1753, în Galicia exista un total de 366 339 de stupi tradiționali, numiți și „trobos” sau „cortizos”, care mai pot fi întâlniți și astăzi în numeroase locuri. Acest fapt indică în mod clar importanța pe care apicultura o are în Galicia încă din Antichitate, importanță reflectată și de toponimia galiciană.

Cuvintele „cortín”, „albar”, „abellariza”, „albiza” sau „albariza” desemnează o construcție rurală, fără acoperiș, de formă ovală, circulară și uneori cvadrilaterală, formată din patru pereți care au rolul de a proteja stupii și de a preveni pătrunderea animalelor (în special a urșilor). Aceste construcții, indicii ale unei alte epoci, sunt vizibile și astăzi; ele sunt încă utilizate în numeroase zone muntoase, în special în lanțurile estice de munți din Ancares și Caurel și în lanțul muntos Suido.

În 1880, preotul din Argozón (Chantada, Lugo), Don Benigno Ledo, instalează primul stup mobil și, câțiva ani mai târziu, construiește primul stup destinat în special înmulțirii prin diviziune și creșterii reginelor, pe care el îl numește stup pepinieră. Cartea despre apicultură a lui Roma Fábrega arată că primul spaniol care a avut stupi mobili este „preotul albinelor”, Don Benigno Ledo, ceea ce ilustrează importanța sa pentru apicultură în Galicia, dar și în Spania.

Prima lucrare despre apicultură publicată în Galicia este, probabil, manualul de apicultură scris de D. Ramón Pimentel Méndez special pentru apicultorii galicieni (1893).

Mierea din Galicia este descrisă în Inventario español de Productos Tradicionales (Registrul spaniol al produselor tradiționale), publicat de Ministerul Agriculturii, Pescuitului și Alimentației din Spania în 1996 (paginile 174 și 175). Produsul reprezintă una dintre cele mai importante atracții comerciale în cadrul festivităților de toamnă.

În 1998, Ministerul Agriculturii și Pescuitului a realizat un studiu privind comerțul cu miere în Spania. Din acest studiu a reieșit că în nord-vestul țării (Galicia) se consumă mai multă miere ca în alte comunități spaniole și, în plus, prețul mierii este mai mare în această zonă. Încă din Antichitate, consumatorul a apreciat mierea produsă în Galicia, ceea ce conferă acestui produs o mai mare valoare comercială, fenomen care nu se regăsește în comunitățile autonome învecinate.

Caracteristici specifice legate de mediul natural

Situată în extremitatea nord-vestică a Peninsulei Iberice, Galicia este una dintre cele mai vechi entități teritoriale din Spania, care și-a păstrat denumirea practic neschimbată din epoca romană (romanii numeau această regiune „Gallaecia”) și ale cărei granițe sunt aproape aceleași de mai mult de opt secole. Granițele administrative ale acestei regiuni coincid cu frontierele geografice care, de la nord la sud și de la est la vest, au menținut Galicia în mod tradițional izolată de regiunile vecine, ceea ce explică păstrarea unei limbi proprii.

Această diferențiere geografică modelează climatul Galiciei. Prezența estuarelor și a văilor fluviale care transmit în interiorul regiunii influența oceanică determinată de orientarea sud-vest-nord-est (fenomen care nu mai este întâlnit în altă parte pe coastele Spaniei), precum și existența lanțurilor muntoase care limitează deplasarea diferitelor fronturi conferă acestei regiuni caracteristici specifice în materie de temperatură și precipitații.

În plus, din punct de vedere al geomorfologiei, litologiei și pedologiei, cea mai mare parte a teritoriului galician este diferită de regiunile mediteraneene de producție apicolă tradițională. Predomină solurile acide, care determină vegetația locală și, astfel, producția de nectar și caracteristicile mierii.

Așadar, este vorba de o regiune naturală foarte diferită de restul Peninsulei Iberice. Această diferență este dată de aspectele geomorfologice, climatice, biologice și pedologice care determină existența unei flore adaptate la condițiile naturale impuse de ansamblul acestor factori.

Teritoriul galician este suficient de omogen în ceea ce privește plantele care furnizează nectarul necesar producției de miere. Diferențele cele mai importante între caracteristicile mierii din Galicia se datorează abundenței principalelor plante melifere. Cinci taxoni principali sunt prezenți în majoritatea tipurilor de miere produse în Galicia: Castanea sativa, Rubus, Cytisus, Erica și Eucalyptus. Astfel, zona litorală este caracterizată de prezența masivă a eucaliptului. În zona interioară, producția de miere este caracterizată de abundența a trei tipuri de elemente vegetale: Castanea sativa, Erica și Rubus.

Situația geografică a Galiciei și particularitățile sale contribuie la obținerea unor tipuri de miere cu caracteristici specifice, ceea ce face ca această miere să fie diferită de mierea produsă în alte regiuni.

Analiza polenică reprezintă una dintre metodele de analiză cele mai utile de stabilire a particularității geografice a tipurilor de miere. Având în vedere o astfel de analiză, caracteristicile specifice ale mierii din Galicia, în comparație cu mierea de altă origine, constau în:

| — | prezența unor combinații polenice tipice și exclusive, care disting această miere chiar și de mierea produsă în regiunile vecine, |
| --- | --- |

—

prezența unor combinații polenice tipice și exclusive, care disting această miere chiar și de mierea produsă în regiunile vecine,

| — | absența sau nivelul scăzut (mai mic de 1 %) al prezenței polenului de labiacee, în special de Lavandula, Rosmarinus, Thymus, Mentha etc., |
| --- | --- |

—

absența sau nivelul scăzut (mai mic de 1 %) al prezenței polenului de labiacee, în special de Lavandula, Rosmarinus, Thymus, Mentha etc.,

| — | absența sau nivelul scăzut (mai mic de 1 %) al prezenței polenului de Helianthus annuus, Citrus sau de Olea europaea, |
| --- | --- |

—

absența sau nivelul scăzut (mai mic de 1 %) al prezenței polenului de Helianthus annuus, Citrus sau de Olea europaea,

| — | absența sau nivelul scăzut (mai mic de 1 %) al prezenței polenului de Cistus ladanifer, |
| --- | --- |

—

absența sau nivelul scăzut (mai mic de 1 %) al prezenței polenului de Cistus ladanifer,

| — | absența Hedysarum coronarium, a Hypecoum procumbens și a Diplotaxis erucoides. |
| --- | --- |

—

absența Hedysarum coronarium, a Hypecoum procumbens și a Diplotaxis erucoides.

În concluzie, „Miel de Galicia” prezintă mai multe caracteristici care pot fi atribuite mediului natural.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego_de_condiciones_Miel_de_Galicia_julio_2020_final.pdf

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

---