# Uradni list C 93/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 93 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6419. marec 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 93

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6419. marec 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2021/C 93/01 | Priporočilo Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2021/C 93/01

Priporočilo Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 93/02 | Menjalni tečaji eura — 18. marec 2021 | 15 |
| 2021/C 93/03 | Podatki Evropske komisije, objavljeni v skladu s členom 22(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008, o obvestilih držav zastave (seznam držav in njihovih pristojnih organov) v skladu s členom 20(1), (2) in (3) Uredbe (ES) št. 1005/2008 ter Prilogo III k navedeni uredbi | 16 |
| 2021/C 93/04 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok | 35 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 93/02

Menjalni tečaji eura — 18. marec 2021

15

2021/C 93/03

Podatki Evropske komisije, objavljeni v skladu s členom 22(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008, o obvestilih držav zastave (seznam držav in njihovih pristojnih organov) v skladu s členom 20(1), (2) in (3) Uredbe (ES) št. 1005/2008 ter Prilogo III k navedeni uredbi

16

2021/C 93/04

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok

35

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 93/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV) (
  1
  ) | 36 |
| 2021/C 93/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10159 – Infosys/Daimler (Certain Assets and Personnel)) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 38 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 93/07 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 39 |
| 2021/C 93/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 54 |
| 2021/C 93/09 | Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 68 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2021/C 93/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV) (
  1
  )

1

36

2021/C 93/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10159 – Infosys/Daimler (Certain Assets and Personnel)) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

38

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 93/07

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

39

2021/C 93/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

54

2021/C 93/09

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

68

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 19.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. marca 2021

o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov

(2021/C 93/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 v povezavi s členom 19(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 2000/43/ES (1) določa okvir za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti v vsej Uniji v zvezi z zaposlovanjem, izobraževanjem, socialnim varstvom (vključno s socialno varnostjo in zdravstvenim varstvom), socialnimi ugodnostmi, dostopom do blaga in storitev ter preskrbo z njimi, vključno s stanovanji. Eden od namenov tega priporočila je prispevati k učinkovitemu izvajanju navedene direktive, brez poseganja v pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 2000/43/ES (1) določa okvir za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti v vsej Uniji v zvezi z zaposlovanjem, izobraževanjem, socialnim varstvom (vključno s socialno varnostjo in zdravstvenim varstvom), socialnimi ugodnostmi, dostopom do blaga in storitev ter preskrbo z njimi, vključno s stanovanji. Eden od namenov tega priporočila je prispevati k učinkovitemu izvajanju navedene direktive, brez poseganja v pristojnosti držav članic.

| (2) | Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ (2) države članice zavezuje, da inkriminirajo javno spodbujanje k nasilju ali sovraštvu zaradi rase, barve kože, vere, porekla ali nacionalne ali etnične pripadnosti in da se rasistični in ksenofobični motivi obravnavajo kot oteževalna okoliščina oziroma da lahko nacionalna sodišča takšne motive upoštevajo pri določanju kazni. Namen tega priporočila je poostriti ukrepe proti sovražnemu govoru, kaznivim dejanjem iz sovraštva in nasilju, katerih tarče so Romi. V skladu z Direktivo 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) je cilj tega priporočila tudi spodbujanje podpore za Rome, ki so žrtve tovrstnih kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(2)

Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ (2) države članice zavezuje, da inkriminirajo javno spodbujanje k nasilju ali sovraštvu zaradi rase, barve kože, vere, porekla ali nacionalne ali etnične pripadnosti in da se rasistični in ksenofobični motivi obravnavajo kot oteževalna okoliščina oziroma da lahko nacionalna sodišča takšne motive upoštevajo pri določanju kazni. Namen tega priporočila je poostriti ukrepe proti sovražnemu govoru, kaznivim dejanjem iz sovraštva in nasilju, katerih tarče so Romi. V skladu z Direktivo 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) je cilj tega priporočila tudi spodbujanje podpore za Rome, ki so žrtve tovrstnih kaznivih dejanj.

| (3) | V okviru Evropskega stebra socialnih pravic so določena načela in pravice, katerih cilj je podpora in izboljšanje socialne pravičnosti ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. Splošni ukrepi, dopolnjeni s ciljno usmerjenimi ukrepi za zaščito in podporo skupinam, ki jih močno ogroža diskriminacija ali socialna izključenost, kot so tisti iz tega priporočila, so ključni za izvajanje načel socialnega stebra. Uresničevanje socialnega stebra je skupna politična zavezanost in odgovornost. Treba bi ga bilo izvajati tako na ravni Unije kot na ravni držav članic v skladu z njihovimi pristojnostmi, ob ustreznem upoštevanju različnih socialno-ekonomskih okolij in raznolikosti nacionalnih sistemov, vključno z vlogo socialnih partnerjev, pri tem pa vsestransko spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

(3)

V okviru Evropskega stebra socialnih pravic so določena načela in pravice, katerih cilj je podpora in izboljšanje socialne pravičnosti ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. Splošni ukrepi, dopolnjeni s ciljno usmerjenimi ukrepi za zaščito in podporo skupinam, ki jih močno ogroža diskriminacija ali socialna izključenost, kot so tisti iz tega priporočila, so ključni za izvajanje načel socialnega stebra. Uresničevanje socialnega stebra je skupna politična zavezanost in odgovornost. Treba bi ga bilo izvajati tako na ravni Unije kot na ravni držav članic v skladu z njihovimi pristojnostmi, ob ustreznem upoštevanju različnih socialno-ekonomskih okolij in raznolikosti nacionalnih sistemov, vključno z vlogo socialnih partnerjev, pri tem pa vsestransko spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti.

| (4) | To priporočilo prispeva tudi k trajnostnemu razvoju enakih in vključujočih demokratičnih družb v skladu s cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

(4)

To priporočilo prispeva tudi k trajnostnemu razvoju enakih in vključujočih demokratičnih družb v skladu s cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj.

| (5) | Komisija je Evropskemu parlamentu in Svetu za obdobje 2021–2027 predložila predloge za uredbo o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027, uredbo za Evropski socialni sklad plus (v nadaljnjem besedilu: ESS+ za obdobje 2021 do 2027) ter uredbo o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu za obdobje 2021 do 2027). Ti predlogi se nanašajo na enakost in nediskriminacijo kot horizontalni načeli, ki bi ju bilo treba upoštevati pri izvrševanju teh skladov. V predlogu uredbe o ESS+ za obdobje 2021 do 2027 so države članice in Komisija izrecno pozvane, naj pri izvajanju programov Unije zagotovijo enakost in nediskriminacijo, ob sklicevanju na spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav in vključevanja marginaliziranih skupnosti, kot so Romi, kar je povezano z omogočitvenim pogojem, ki ga tvori neki nacionalni strateški okvir za Rome. Do sprejetja navedenih predlogov to priporočilo utira pot za njihovo učinkovito izvajanje v prihodnosti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je Evropskemu parlamentu in Svetu za obdobje 2021–2027 predložila predloge za uredbo o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027, uredbo za Evropski socialni sklad plus (v nadaljnjem besedilu: ESS+ za obdobje 2021 do 2027) ter uredbo o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu za obdobje 2021 do 2027). Ti predlogi se nanašajo na enakost in nediskriminacijo kot horizontalni načeli, ki bi ju bilo treba upoštevati pri izvrševanju teh skladov. V predlogu uredbe o ESS+ za obdobje 2021 do 2027 so države članice in Komisija izrecno pozvane, naj pri izvajanju programov Unije zagotovijo enakost in nediskriminacijo, ob sklicevanju na spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav in vključevanja marginaliziranih skupnosti, kot so Romi, kar je povezano z omogočitvenim pogojem, ki ga tvori neki nacionalni strateški okvir za Rome. Do sprejetja navedenih predlogov to priporočilo utira pot za njihovo učinkovito izvajanje v prihodnosti.

| (6) | Sporočilo Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) je dalo znaten zagon boju proti revščini in socialni izključenosti z določitvijo skupnih evropskih ciljnih vrednosti za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti ter dvig ravni šolske izobrazbe in zaposlenosti. Teh ciljnih vrednosti ni mogoče doseči brez izboljšanja enakosti, vključevanja in udeležbe Romov, v zvezi s katerimi to priporočilo ponuja specifične usmeritve. |
| --- | --- |

(6)

Sporočilo Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) je dalo znaten zagon boju proti revščini in socialni izključenosti z določitvijo skupnih evropskih ciljnih vrednosti za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti ter dvig ravni šolske izobrazbe in zaposlenosti. Teh ciljnih vrednosti ni mogoče doseči brez izboljšanja enakosti, vključevanja in udeležbe Romov, v zvezi s katerimi to priporočilo ponuja specifične usmeritve.

| (7) | Svet je 19. maja 2011 potrdil sporočilo Komisije z dne 5. aprila 2011 z naslovom „Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“, ki je države članice spodbujalo, naj celovito pospešijo socialno in ekonomsko vključevanje Romov, ter določilo cilje na področju izobraževanja, zaposlovanja, zdravstvenega varstva in stanovanj. Okvir EU je imel kljub omejitvam pri prvotni zasnovi pomembno dodano vrednost, na kateri temelji sedanje priporočilo, med drugim z vključevanjem spoznanj, pridobljenih pri izvajanju okvira. |
| --- | --- |

(7)

Svet je 19. maja 2011 potrdil sporočilo Komisije z dne 5. aprila 2011 z naslovom „Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“, ki je države članice spodbujalo, naj celovito pospešijo socialno in ekonomsko vključevanje Romov, ter določilo cilje na področju izobraževanja, zaposlovanja, zdravstvenega varstva in stanovanj. Okvir EU je imel kljub omejitvam pri prvotni zasnovi pomembno dodano vrednost, na kateri temelji sedanje priporočilo, med drugim z vključevanjem spoznanj, pridobljenih pri izvajanju okvira.

| (8) | Priporočilo Sveta z dne 9. decembra 2013 (4) je bilo oblikovano za okrepitev nacionalnih ukrepov za vključevanje Romov. V njem je Svet države članice pozval, naj Komisijo letno obveščajo o vseh ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom, in o vsakem napredku pri izvajanju svojih nacionalnih strategij vključevanja Romov. To priporočilo temelji na tej izkušnji ter pomeni pregled in razširitev ukrepov, ki jih je treba sprejeti. |
| --- | --- |

(8)

Priporočilo Sveta z dne 9. decembra 2013 (4) je bilo oblikovano za okrepitev nacionalnih ukrepov za vključevanje Romov. V njem je Svet države članice pozval, naj Komisijo letno obveščajo o vseh ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom, in o vsakem napredku pri izvajanju svojih nacionalnih strategij vključevanja Romov. To priporočilo temelji na tej izkušnji ter pomeni pregled in razširitev ukrepov, ki jih je treba sprejeti.

| (9) | Svet je v sklepih z dne 8. decembra 2016 o „pospešitvi procesa vključevanja Romov“ Komisijo pozval, naj izvede vmesno oceno okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov za leto 2020 („poglobljena ocena“) in na podlagi tega nato predlaga pobudo za obdobje po letu 2020. Čeprav opravljena poglobljena ocena priznava dodano vrednost okvira, hkrati ugotavlja, da se Romi v Evropi še vedno soočajo z diskriminacijo ter socialno in ekonomsko izključenostjo. |
| --- | --- |

(9)

Svet je v sklepih z dne 8. decembra 2016 o „pospešitvi procesa vključevanja Romov“ Komisijo pozval, naj izvede vmesno oceno okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov za leto 2020 („poglobljena ocena“) in na podlagi tega nato predlaga pobudo za obdobje po letu 2020. Čeprav opravljena poglobljena ocena priznava dodano vrednost okvira, hkrati ugotavlja, da se Romi v Evropi še vedno soočajo z diskriminacijo ter socialno in ekonomsko izključenostjo.

| (10) | Poglobljena ocena in sklepi, ki so jih na podlagi nje oblikovali Svet, Evropski parlament ter več vseevropskih in nacionalnih organizacij civilne družbe, kažejo, da je treba obnoviti in okrepiti zavezanost enakosti in vključevanju Romov. Pri tej zavezanosti bi bilo treba zagotoviti poseben poudarek na nediskriminaciji, vključno z bojem proti anticiganizmu, tj. obliki rasizma, specifično uperjenega proti Romom, in usmerjenost na vsa štiri področja socialno-ekonomske vključenosti, tj. izobraževanje, zaposlovanje, zdravje in stanovanja. Odražati bi morala tudi potrebe specifičnih skupin in raznolikost romskega prebivalstva; usmerjena bi morala biti v vključevanje Romov v oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje strategij za enakost in vključevanje Romov; voditi bi morala k boljšemu določanju ciljnih vrednosti, zbiranju podatkov, spremljanju in poročanju ter poskrbeti, da bodo glavne politike bolj dovzetne za vprašanje enakosti in vključevanje Romov. Pri oblikovanju ukrepov bi bilo treba posebno pozornost nameniti vidiku spola. |
| --- | --- |

(10)

Poglobljena ocena in sklepi, ki so jih na podlagi nje oblikovali Svet, Evropski parlament ter več vseevropskih in nacionalnih organizacij civilne družbe, kažejo, da je treba obnoviti in okrepiti zavezanost enakosti in vključevanju Romov. Pri tej zavezanosti bi bilo treba zagotoviti poseben poudarek na nediskriminaciji, vključno z bojem proti anticiganizmu, tj. obliki rasizma, specifično uperjenega proti Romom, in usmerjenost na vsa štiri področja socialno-ekonomske vključenosti, tj. izobraževanje, zaposlovanje, zdravje in stanovanja. Odražati bi morala tudi potrebe specifičnih skupin in raznolikost romskega prebivalstva; usmerjena bi morala biti v vključevanje Romov v oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje strategij za enakost in vključevanje Romov; voditi bi morala k boljšemu določanju ciljnih vrednosti, zbiranju podatkov, spremljanju in poročanju ter poskrbeti, da bodo glavne politike bolj dovzetne za vprašanje enakosti in vključevanje Romov. Pri oblikovanju ukrepov bi bilo treba posebno pozornost nameniti vidiku spola.

| (11) | To priporočilo temelji tudi na različnih ugotovitvah iz relevantnih resolucij Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2015 in 12. februarja 2019, sklepov Sveta z dne 8. decembra 2016 in letnih sporočil Komisije od leta 2013 naprej. |
| --- | --- |

(11)

To priporočilo temelji tudi na različnih ugotovitvah iz relevantnih resolucij Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2015 in 12. februarja 2019, sklepov Sveta z dne 8. decembra 2016 in letnih sporočil Komisije od leta 2013 naprej.

| (12) | Komisija je 7. oktobra 2020 na podlagi „okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“ sprejela sveženj, ki vsebuje predlog za to priporočilo in sporočilo z naslovom „Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 7. oktobra 2020). Sporočilo z dne 7. oktobra 2020 določa cilje in po potrebi ciljne vrednosti na ravni EU ter minimalno zavezanost za vse države članice, po možnosti dopolnjene z dodatnimi nacionalnimi prizadevanji in podporo Unije, odvisno od nacionalnih razmer in velikosti romskega prebivalstva. Nedavni podatki kažejo, da šest od desetih Evropejcev še vedno meni, da je v njihovi državi razširjena diskriminacija Romov, medtem ko se več kot šest od desetih Evropejcev strinja, da bi bilo družbi lahko v korist, če bi bili Romi bolje integrirani (5). Krovni cilj tega priporočila je prispevati k spodbujanju enakosti in boju proti izključenosti Romov z njihovo dejavno udeležbo. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 7. oktobra 2020 na podlagi „okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“ sprejela sveženj, ki vsebuje predlog za to priporočilo in sporočilo z naslovom „Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 7. oktobra 2020). Sporočilo z dne 7. oktobra 2020 določa cilje in po potrebi ciljne vrednosti na ravni EU ter minimalno zavezanost za vse države članice, po možnosti dopolnjene z dodatnimi nacionalnimi prizadevanji in podporo Unije, odvisno od nacionalnih razmer in velikosti romskega prebivalstva. Nedavni podatki kažejo, da šest od desetih Evropejcev še vedno meni, da je v njihovi državi razširjena diskriminacija Romov, medtem ko se več kot šest od desetih Evropejcev strinja, da bi bilo družbi lahko v korist, če bi bili Romi bolje integrirani (5). Krovni cilj tega priporočila je prispevati k spodbujanju enakosti in boju proti izključenosti Romov z njihovo dejavno udeležbo.

| (13) | V času pandemije COVID-19 so bile izključene in prikrajšane romske skupnosti izpostavljene hudim negativnim učinkom na zdravje in socialno-ekonomskim učinkom, kar lahko še dodatno poveča obstoječe neenakosti in tveganje za revščino in socialno izključenost. To priporočilo se zavzema za zmanjšanje strukturne neenakosti, s katero se soočajo Romi, po potrebi z obravnavo problema omejenega dostopa Romov do čiste vode, sanitarne infrastrukture in zdravstvenih storitev, tudi storitev cepljenja, in nezadostne infrastrukture ter digitalnih znanj in spretnosti, ki bi Romom omogočili aktivno udeležbo v družbi, vključno z izobraževanjem na daljavo, ter z odpravo visoke stopnje ekonomske negotovosti, prenatrpanih gospodinjstev, segregiranih naselij ali taborov. |
| --- | --- |

(13)

V času pandemije COVID-19 so bile izključene in prikrajšane romske skupnosti izpostavljene hudim negativnim učinkom na zdravje in socialno-ekonomskim učinkom, kar lahko še dodatno poveča obstoječe neenakosti in tveganje za revščino in socialno izključenost. To priporočilo se zavzema za zmanjšanje strukturne neenakosti, s katero se soočajo Romi, po potrebi z obravnavo problema omejenega dostopa Romov do čiste vode, sanitarne infrastrukture in zdravstvenih storitev, tudi storitev cepljenja, in nezadostne infrastrukture ter digitalnih znanj in spretnosti, ki bi Romom omogočili aktivno udeležbo v družbi, vključno z izobraževanjem na daljavo, ter z odpravo visoke stopnje ekonomske negotovosti, prenatrpanih gospodinjstev, segregiranih naselij ali taborov.

| (14) | Ob naraščajočem populizmu in rasizmu v Uniji (6) se je treba posvetiti boju proti diskriminaciji in njenemu preprečevanju, vključno z bojem proti anticiganizmu, ki je temeljni vzrok diskriminacije in izključenosti ter ju stopnjuje. To je priznano v akcijskem načrtu EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 z dne 18. septembra 2020, v katerem je določena tudi vrsta konkretnih ukrepov za boj proti rasizmu. Anticiganizem je neobičajno razširjena (7) oblika rasizma, ki izvira iz tega, kako prevladujoči družbeni tokovi gledajo in obravnavajo tiste, ki veljajo za „cigane“, v procesu zgodovinskega „drugačenja“ (8), ki temelji na stereotipih in negativnih stališčih, ki so včasih lahko nenamerni ali podzavestni (9).
  Evropski parlament v svojih poročilih in resolucijah z dne 28. aprila 2005, 15. aprila 2015, 25. oktobra 2017 in 12. februarja 2019 uporablja izraz anticiganizem od leta 2005. Ta pojav, znan tudi kot protiromski oz. antiromski rasizem, romofobija in anticiganizem, je priznalo več mednarodnih organizacij in organizacij civilne družbe. Svet je v sklepih z dne 8. decembra 2016 priznal, da se je treba boriti „proti vsem oblikam rasizma do Romov, znanega tudi kot proticiganstvo, saj je to glavni vzrok za njihovo socialno izključenost in diskriminacijo“. Mednarodna zveza za spomin na holokavst (IHRA) je 8. oktobra 2020 sprejela pravno nezavezujočo opredelitev (10) anticiganizma/diskriminacije proti Romom. |
| --- | --- |

(14)

Ob naraščajočem populizmu in rasizmu v Uniji (6) se je treba posvetiti boju proti diskriminaciji in njenemu preprečevanju, vključno z bojem proti anticiganizmu, ki je temeljni vzrok diskriminacije in izključenosti ter ju stopnjuje. To je priznano v akcijskem načrtu EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 z dne 18. septembra 2020, v katerem je določena tudi vrsta konkretnih ukrepov za boj proti rasizmu. Anticiganizem je neobičajno razširjena (7) oblika rasizma, ki izvira iz tega, kako prevladujoči družbeni tokovi gledajo in obravnavajo tiste, ki veljajo za „cigane“, v procesu zgodovinskega „drugačenja“ (8), ki temelji na stereotipih in negativnih stališčih, ki so včasih lahko nenamerni ali podzavestni (9).

Evropski parlament v svojih poročilih in resolucijah z dne 28. aprila 2005, 15. aprila 2015, 25. oktobra 2017 in 12. februarja 2019 uporablja izraz anticiganizem od leta 2005. Ta pojav, znan tudi kot protiromski oz. antiromski rasizem, romofobija in anticiganizem, je priznalo več mednarodnih organizacij in organizacij civilne družbe. Svet je v sklepih z dne 8. decembra 2016 priznal, da se je treba boriti „proti vsem oblikam rasizma do Romov, znanega tudi kot proticiganstvo, saj je to glavni vzrok za njihovo socialno izključenost in diskriminacijo“. Mednarodna zveza za spomin na holokavst (IHRA) je 8. oktobra 2020 sprejela pravno nezavezujočo opredelitev (10) anticiganizma/diskriminacije proti Romom.

| (15) | Pri obravnavi romskega prebivalstva je pomembno upoštevati posebne potrebe ali ranljivosti nekaterih skupin (11), vključno z romskimi ženskami, mladimi Romi, romskimi otroki, Romi LGBTI, starejšimi Romi, invalidnimi Romi, tistimi, ki so državljani tretjih držav ali brez državljanstva, ter mobilnimi Romi v EU. To priporočilo zato upošteva pomen obravnavanja večplastne diskriminacije. (12) V njem so predlagani ukrepi za boljšo zaščito in vključevanje romskih otrok, ki so še posebej izpostavljeni diskriminaciji in segregaciji.
  V skladu s sklepi Sveta z dne 8. decembra 2016, obravnava tudi ustvarjanje priložnosti in izkoriščanje neizrabljenega potenciala mladih Romov s povečanjem njihove dejavne udeležbe v programih in ukrepih, namenjenih mladim, kot so tisti iz sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom: „Podpora zaposlovanju mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo“. |
| --- | --- |

(15)

Pri obravnavi romskega prebivalstva je pomembno upoštevati posebne potrebe ali ranljivosti nekaterih skupin (11), vključno z romskimi ženskami, mladimi Romi, romskimi otroki, Romi LGBTI, starejšimi Romi, invalidnimi Romi, tistimi, ki so državljani tretjih držav ali brez državljanstva, ter mobilnimi Romi v EU. To priporočilo zato upošteva pomen obravnavanja večplastne diskriminacije. (12) V njem so predlagani ukrepi za boljšo zaščito in vključevanje romskih otrok, ki so še posebej izpostavljeni diskriminaciji in segregaciji.

V skladu s sklepi Sveta z dne 8. decembra 2016, obravnava tudi ustvarjanje priložnosti in izkoriščanje neizrabljenega potenciala mladih Romov s povečanjem njihove dejavne udeležbe v programih in ukrepih, namenjenih mladim, kot so tisti iz sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom: „Podpora zaposlovanju mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo“.

| (16) | Ob priznavanju raznolikosti Romov se izraz „Romi“ uporablja kot krovni izraz za več različnih skupin romskega porekla, kot so Romi, Sinti, Kaléji, Cigani, Romaničali in Bojaši/Rudari. Zajema tudi skupine, kot so Aškali, Egipčani, vzodne skupine (vključno z Domi, Lomi, Romi in Abdali), ter potujoče populacije, vključno z etničnimi Travellers, Jeniši ali osebami, imenovanimi z upravnim izrazom Gens du voyage, ter osebe, ki se identificirajo kot Cigani, ne da bi se zanikale posebne značilnosti teh skupin. |
| --- | --- |

(16)

Ob priznavanju raznolikosti Romov se izraz „Romi“ uporablja kot krovni izraz za več različnih skupin romskega porekla, kot so Romi, Sinti, Kaléji, Cigani, Romaničali in Bojaši/Rudari. Zajema tudi skupine, kot so Aškali, Egipčani, vzodne skupine (vključno z Domi, Lomi, Romi in Abdali), ter potujoče populacije, vključno z etničnimi Travellers, Jeniši ali osebami, imenovanimi z upravnim izrazom Gens du voyage, ter osebe, ki se identificirajo kot Cigani, ne da bi se zanikale posebne značilnosti teh skupin.

| (17) | V okviru mobilnosti znotraj Unije je treba spoštovati pravico državljanov Unije do prostega gibanja in pogoje za njeno uresničevanje. Ti pogoji vključujejo zadostna sredstva, ki jih morajo imeti osebe na voljo, in celovito zavarovalno kritje za primer bolezni v skladu z Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13). Hkrati si je treba prizadevati za izboljšanje življenjskih razmer Romov in sprejeti ukrepe za spodbujanje njihove ekonomske in socialne vključenosti v njihovih matičnih državah članicah in v njihovih državah članicah prebivanja. |
| --- | --- |

(17)

V okviru mobilnosti znotraj Unije je treba spoštovati pravico državljanov Unije do prostega gibanja in pogoje za njeno uresničevanje. Ti pogoji vključujejo zadostna sredstva, ki jih morajo imeti osebe na voljo, in celovito zavarovalno kritje za primer bolezni v skladu z Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13). Hkrati si je treba prizadevati za izboljšanje življenjskih razmer Romov in sprejeti ukrepe za spodbujanje njihove ekonomske in socialne vključenosti v njihovih matičnih državah članicah in v njihovih državah članicah prebivanja.

| (18) | Ob priznavanju, da bi morale države članice izbrati vsaka svoje metode za spremljanje, vključno z ustreznimi metodami za zbiranje podatkov, in upoštevanju dejstva, da je zbiranje podatkov, povezano z etnično pripadnostjo, občutljiva zadeva, in v nekaterih državah članicah sploh ni možno, je v tem priporočilu poudarjen pomen zbiranja podatkov kot potrebnega ozadja za oblikovanje ukrepov, ki bi učinkovito izboljšali položaj romskega prebivalstva, v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (14) in smernicami iz leta 2018 za izboljšanje zbiranja in uporabe podatkov o enakosti, ki jih je objavila podskupina za podatke o enakosti v okviru skupine na visoki ravni za nediskriminacijo, enakost in raznolikost (15). To priporočilo priznava tudi pomen kazalnikov kot metode spremljanja. Sporočilo z dne 7.oktobra 2020 predvideva, da države članice lahko izberejo kazalnike iz portfelja kazalnikov za merjenje enakosti, vključevanja in udeležbe Romov, ki so jih skupaj pripravile Agencija Evropske unije za temeljne pravice, Komisija in države članice. |
| --- | --- |

(18)

Ob priznavanju, da bi morale države članice izbrati vsaka svoje metode za spremljanje, vključno z ustreznimi metodami za zbiranje podatkov, in upoštevanju dejstva, da je zbiranje podatkov, povezano z etnično pripadnostjo, občutljiva zadeva, in v nekaterih državah članicah sploh ni možno, je v tem priporočilu poudarjen pomen zbiranja podatkov kot potrebnega ozadja za oblikovanje ukrepov, ki bi učinkovito izboljšali položaj romskega prebivalstva, v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (14) in smernicami iz leta 2018 za izboljšanje zbiranja in uporabe podatkov o enakosti, ki jih je objavila podskupina za podatke o enakosti v okviru skupine na visoki ravni za nediskriminacijo, enakost in raznolikost (15). To priporočilo priznava tudi pomen kazalnikov kot metode spremljanja. Sporočilo z dne 7.oktobra 2020 predvideva, da države članice lahko izberejo kazalnike iz portfelja kazalnikov za merjenje enakosti, vključevanja in udeležbe Romov, ki so jih skupaj pripravile Agencija Evropske unije za temeljne pravice, Komisija in države članice.

| (19) | To priporočilo se izrecno nanaša na ukrepe za spodbujanje enakosti, vključevanja in udeležbe Romov, ne da bi s tem hotelo izključevati druge prikrajšane skupine. Ti ukrepi bi morali v primerljivih okoliščinah temeljiti na istih načelih. V zvezi s tem so še vedno relevantna skupna osnovna načela za vključevanje Romov (16). Z ukrepi bi bilo treba doseči tudi, da bi se pri političnih pobudah Unije in nacionalnih političnih pobudah splošno upoštevalo tudi enakost, vključevanje in udeležbo Romov in pri tem namenjala pozornost presečnosti in razsežnosti spola. Sporočilo z dne 7. oktobra 2020 vsebuje dodatne smernice za načrtovanje in izvajanje nacionalnih strateških okvirov za Rome. |
| --- | --- |

(19)

To priporočilo se izrecno nanaša na ukrepe za spodbujanje enakosti, vključevanja in udeležbe Romov, ne da bi s tem hotelo izključevati druge prikrajšane skupine. Ti ukrepi bi morali v primerljivih okoliščinah temeljiti na istih načelih. V zvezi s tem so še vedno relevantna skupna osnovna načela za vključevanje Romov (16). Z ukrepi bi bilo treba doseči tudi, da bi se pri političnih pobudah Unije in nacionalnih političnih pobudah splošno upoštevalo tudi enakost, vključevanje in udeležbo Romov in pri tem namenjala pozornost presečnosti in razsežnosti spola. Sporočilo z dne 7. oktobra 2020 vsebuje dodatne smernice za načrtovanje in izvajanje nacionalnih strateških okvirov za Rome.

| (20) | Eden od namenov tega priporočila je potrditi dolgoročno zavezanost doseganju skupnih ciljev glede enakosti, vključevanja in udeležbe Romov ter zagotoviti obnovljene in okrepljene usmeritve z določitvijo ukrepov, ki jih lahko države članice sprejmejo za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(20)

Eden od namenov tega priporočila je potrditi dolgoročno zavezanost doseganju skupnih ciljev glede enakosti, vključevanja in udeležbe Romov ter zagotoviti obnovljene in okrepljene usmeritve z določitvijo ukrepov, ki jih lahko države članice sprejmejo za doseganje teh ciljev.

| (21) | To priporočilo v celoti spoštuje načelo subsidiarnosti in primarno odgovornost držav članic na tem področju. Ne posega v načela nacionalnega procesnega prava in pravne tradicije držav članic. Uporabljati bi bilo treba skupen, vendar diferenciran pristop ob ustreznem upoštevanju nacionalnih okoliščin, kot so število in delež Romov v celotnem prebivalstvu, splošni gospodarski okvir, posebne značilnosti ciljnih skupin prebivalstva znotraj vsake države članice in možnost oblikovanja politik, usmerjenih v določeno etnično skupino. Zato bi bilo treba nacionalne pristope in relevantne ukrepe za spodbujanje vključevanja, enakosti in udeležbe Romov prilagoditi in izbrati v skladu s specifičnimi okoliščinami in potrebami na terenu, tudi z dejstvom, da je treba prikrajšane skupine, kot so Romi, obravnavati v širšem kontekstu. Splošni ukrepi bi morali biti oblikovani tako, da bi Romom zagotavljali dejansko vključenost. |
| --- | --- |

(21)

To priporočilo v celoti spoštuje načelo subsidiarnosti in primarno odgovornost držav članic na tem področju. Ne posega v načela nacionalnega procesnega prava in pravne tradicije držav članic. Uporabljati bi bilo treba skupen, vendar diferenciran pristop ob ustreznem upoštevanju nacionalnih okoliščin, kot so število in delež Romov v celotnem prebivalstvu, splošni gospodarski okvir, posebne značilnosti ciljnih skupin prebivalstva znotraj vsake države članice in možnost oblikovanja politik, usmerjenih v določeno etnično skupino. Zato bi bilo treba nacionalne pristope in relevantne ukrepe za spodbujanje vključevanja, enakosti in udeležbe Romov prilagoditi in izbrati v skladu s specifičnimi okoliščinami in potrebami na terenu, tudi z dejstvom, da je treba prikrajšane skupine, kot so Romi, obravnavati v širšem kontekstu. Splošni ukrepi bi morali biti oblikovani tako, da bi Romom zagotavljali dejansko vključenost.

| (22) | Nacionalni strateški okvir za Rome se nanaša na nacionalne strategije za Rome in/ali integrirane nacionalne sklope ukrepov politike v širšem socialno-ekonomskem okviru, ki so pomembni za enakost, vključevanje in udeležbo Romov – |
| --- | --- |

(22)

Nacionalni strateški okvir za Rome se nanaša na nacionalne strategije za Rome in/ali integrirane nacionalne sklope ukrepov politike v širšem socialno-ekonomskem okviru, ki so pomembni za enakost, vključevanje in udeležbo Romov –

PRIPOROČA NASLEDNJE:

| 1. | Države članice bi morale v okviru svojih širših politik socialnega vključevanja za izboljšanje položaja Romov sprejeti nacionalne strateške okvire za Rome in jih poslati Evropski komisiji, po možnosti do septembra 2021. Države članice bi morale po potrebi v skladu z nacionalnim pravom in pravom Unije, razpoložljivimi viri in nacionalnimi razmerami preučiti relevantnost ukrepov iz tega priporočila za nacionalni okvir ter jih izvajati sorazmerno in selektivno ter v tesnem sodelovanju z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi. Države članice naj ob ocenjevanju relevantnosti sledijo prostovoljni minimalni zavezanosti in, odvisno od nacionalnih razmer, morebitnim dodatnim prizadevanjem, kot je določeno v Sporočilu. |
| --- | --- |

1.

Horizontalni cilji: enakost, vključevanje in udeležba

| 2. | Države članice bi morale konsolidirati prizadevanja za sprejetje in izvajanje ukrepov za spodbujanje enakosti in učinkovito preprečevanje diskriminacije, anticiganizma in socialnega in ekonomskega izključevanja ter boj proti tem pojavom, obenem pa tudi njihovim temeljnim vzrokom. Ta prizadevanja bi morala vključevati ukrepe, kot so:






  (a) | ukrepi za učinkovit boj proti posredni in neposredni diskriminaciji, vključno z obravnavo nadlegovanja, anticiganizma, ustvarjanja stereotipnih predstav, protiromske retorike, sovražnega govora, kaznivih dejanj iz sovraštva in nasilja nad Romi, vključno s spodbujanjem k tem dejanjem, tako na spletu kot zunaj njega, predvsem v okviru prenosa, izvajanja in izvrševanja Direktive 2000/43/ES, Okvirnega sklepa 2008/913/PNZ in Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17); |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

ukrepi za učinkovit boj proti posredni in neposredni diskriminaciji, vključno z obravnavo nadlegovanja, anticiganizma, ustvarjanja stereotipnih predstav, protiromske retorike, sovražnega govora, kaznivih dejanj iz sovraštva in nasilja nad Romi, vključno s spodbujanjem k tem dejanjem, tako na spletu kot zunaj njega, predvsem v okviru prenosa, izvajanja in izvrševanja Direktive 2000/43/ES, Okvirnega sklepa 2008/913/PNZ in Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17);

| (b) | ukrepi za razvijanje in spodbujanje celovitega sistema podpore žrtvam v skladu z Direktivo 2012/29/EU ter zagotavljanje pomoči romskim žrtvam kaznivih dejanj iz sovraštva in diskriminacije; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za razvijanje in spodbujanje celovitega sistema podpore žrtvam v skladu z Direktivo 2012/29/EU ter zagotavljanje pomoči romskim žrtvam kaznivih dejanj iz sovraštva in diskriminacije;

| (c) | ukrepi za boj proti večplastni in strukturni (18) diskriminaciji Romov, predvsem romskih žensk, mladih Romov, romskih otrok, Romov LGBTI, starejših Romov, invalidnih Romov, Romov brez državljanstva in mobilnih Romov v EU (19); |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za boj proti večplastni in strukturni (18) diskriminaciji Romov, predvsem romskih žensk, mladih Romov, romskih otrok, Romov LGBTI, starejših Romov, invalidnih Romov, Romov brez državljanstva in mobilnih Romov v EU (19);

| (d) | ukrepi za ozaveščanje o dejstvu, da so prizadevanja za boj proti diskriminatornim praksam prepletena s prizadevanji za boj proti anticiganizmu ter socialni in ekonomski izključenosti, ki so del skupnega gonila za spodbujanje širšega cilja enakosti; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za ozaveščanje o dejstvu, da so prizadevanja za boj proti diskriminatornim praksam prepletena s prizadevanji za boj proti anticiganizmu ter socialni in ekonomski izključenosti, ki so del skupnega gonila za spodbujanje širšega cilja enakosti;

| (e) | ukrepi za analizo in priznavanje pojava anticiganizma in diskriminacije proti Romom ter ozaveščanje o teh pojavih, oblikah, v kakršnih se pojavljata, in škodljivih posledicah prek medijev, šolskih učnih načrtov in drugih sredstvih ter na primer z ozaveščanjem javnih uslužbencev in drugih deležnikov o potrebi, da ju prepoznajo in obravnavajo; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za analizo in priznavanje pojava anticiganizma in diskriminacije proti Romom ter ozaveščanje o teh pojavih, oblikah, v kakršnih se pojavljata, in škodljivih posledicah prek medijev, šolskih učnih načrtov in drugih sredstvih ter na primer z ozaveščanjem javnih uslužbencev in drugih deležnikov o potrebi, da ju prepoznajo in obravnavajo;

| (f) | ukrepi za spodbujanje dejavnosti in kampanje ozaveščanja o večkulturnosti v šolah; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za spodbujanje dejavnosti in kampanje ozaveščanja o večkulturnosti v šolah;

| (g) | ukrepi za spodbujanje ozaveščanja o romski kulturi, jeziku in zgodovini, vključno s spominom na holokavst nad Romi in postopkom sprave v družbi, med drugim z ukrepi, ki zagotavljajo ustrezno usposabljanje učiteljev in oblikovanje primernih šolskih učnih načrtov, saj je to ozaveščanje ključnega pomena za zmanjšanje predsodkov in anticiganizma kot pomembnih vzrokov diskriminacije; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi za spodbujanje ozaveščanja o romski kulturi, jeziku in zgodovini, vključno s spominom na holokavst nad Romi in postopkom sprave v družbi, med drugim z ukrepi, ki zagotavljajo ustrezno usposabljanje učiteljev in oblikovanje primernih šolskih učnih načrtov, saj je to ozaveščanje ključnega pomena za zmanjšanje predsodkov in anticiganizma kot pomembnih vzrokov diskriminacije;

| (h) | ukrepi za spodbujanje pozitivnega diskurza o Romih in o modelih romskih vzornikov ter boljše razumevanje izzivov, s katerimi se soočajo Romi, vključno s podporo srečanjem med skupnostmi in medkulturnim učenjem. |
| --- | --- |

(h)

ukrepi za spodbujanje pozitivnega diskurza o Romih in o modelih romskih vzornikov ter boljše razumevanje izzivov, s katerimi se soočajo Romi, vključno s podporo srečanjem med skupnostmi in medkulturnim učenjem.

| 3. | Države članice bi se morale boriti proti izjemno visoki stopnji tveganja revščine ter materialnega in socialnega pomanjkanja med romskim prebivalstvom, da bi zagotovile učinkovito podporo vključevanju, enakosti in udeležbi Romov. Kjer je to ustrezno, bi si morale države članice prizadevati za celostni pristop, usmerjen na vsa ustrezna področja politike. Ta prizadevanja bi bilo mogoče doseči z ukrepi, kot so:






  (a) | ukrepi za zagotovitev ustreznih naložb v človeški kapital, razvoj infrastrukture in stanovanja ter politike socialne kohezije in izboljšanje usmerjanja teh naložb; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

ukrepi za zagotovitev ustreznih naložb v človeški kapital, razvoj infrastrukture in stanovanja ter politike socialne kohezije in izboljšanje usmerjanja teh naložb;

| (b) | ukrepi za zagotovitev dostopa do ustreznih shem socialne zaščite, vključno z dohodkovno podporo kot prejemkov v naravi in zagotavljanja storitev, za prikrajšane Rome; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za zagotovitev dostopa do ustreznih shem socialne zaščite, vključno z dohodkovno podporo kot prejemkov v naravi in zagotavljanja storitev, za prikrajšane Rome;

| (c) | ukrepi za povezovanje dohodkovne podpore z aktivacijskimi ukrepi za spodbujanje udeležbe na trgu dela in podporo zaposlovanju, predvsem za romske ženske in mobilne Rome v EU; zagotavljanje informacij o obstoječih pravnih pogojih za upravičenost, da se izkoristijo ugodnosti, ki jih prinašajo aktivacijske in podporne storitve; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za povezovanje dohodkovne podpore z aktivacijskimi ukrepi za spodbujanje udeležbe na trgu dela in podporo zaposlovanju, predvsem za romske ženske in mobilne Rome v EU; zagotavljanje informacij o obstoječih pravnih pogojih za upravičenost, da se izkoristijo ugodnosti, ki jih prinašajo aktivacijske in podporne storitve;

| (d) | ukrepi za zagotavljanje, da se posebna pozornost nameni preprečevanju revščine otrok in boju proti njej, vključno s sprejetjem učinkovitih nacionalnih ukrepov, ki upoštevajo mehanizme, zaradi katerih se ohranja večgeneracijska revščina, in dejstva, da je treba romske otroke in njihove družine podpreti na medsebojno povezanih področjih zaposlovanja, socialnih storitev, izobraževanja ter predšolske vzgoje in varstva, zdravja, stanovanj in dostopa do osnovnih storitev, prehrane ter dostopa do prostočasnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za zagotavljanje, da se posebna pozornost nameni preprečevanju revščine otrok in boju proti njej, vključno s sprejetjem učinkovitih nacionalnih ukrepov, ki upoštevajo mehanizme, zaradi katerih se ohranja večgeneracijska revščina, in dejstva, da je treba romske otroke in njihove družine podpreti na medsebojno povezanih področjih zaposlovanja, socialnih storitev, izobraževanja ter predšolske vzgoje in varstva, zdravja, stanovanj in dostopa do osnovnih storitev, prehrane ter dostopa do prostočasnih dejavnosti;

| (e) | ukrepi za podporo finančni pismenosti za mlade odrasle in družine, vključno z boljšimi sposobnostmi odločanja in načrtovanja v okviru ukrepov za krepitev vloge in finančno vključevanje. |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za podporo finančni pismenosti za mlade odrasle in družine, vključno z boljšimi sposobnostmi odločanja in načrtovanja v okviru ukrepov za krepitev vloge in finančno vključevanje.

| 4. | Države članice bi morale po potrebi okrepiti dejansko udeležbo Romov in posvetovanje z njimi, vključno z ženskami, otroki, mladimi, starejšimi in invalidi, da bi zagotovile učinkovito podporo enakosti in nediskriminaciji Romov. To bi moralo vključevati ukrepe, kot so:






  (a) | ukrepi za podporo aktivnemu državljanstvu s spodbujanjem družbene, politične, kulturne in državljanske udeležbe, predvsem za romske ženske in mlade; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

ukrepi za podporo aktivnemu državljanstvu s spodbujanjem družbene, politične, kulturne in državljanske udeležbe, predvsem za romske ženske in mlade;

| (b) | ukrepi za spodbujanje razvoja zmogljivosti in vodstvenih sposobnosti v romski civilni družbi, da bodo Romi lahko sodelovali v vseh fazah cikla politik in javnega življenja na splošno; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za spodbujanje razvoja zmogljivosti in vodstvenih sposobnosti v romski civilni družbi, da bodo Romi lahko sodelovali v vseh fazah cikla politik in javnega življenja na splošno;

| (c) | ukrepi za spodbujanje zaposlovanja Romov v javnih ustanovah, da se podpreta raznolikost in strokovno znanje pri procesu oblikovanja politike ter se ponudijo vzorniki; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za spodbujanje zaposlovanja Romov v javnih ustanovah, da se podpreta raznolikost in strokovno znanje pri procesu oblikovanja politike ter se ponudijo vzorniki;

| (d) | ukrepi za ozaveščanje o človekovih in državljanskih pravicah in dolžnostih med pripadniki prikrajšanih romskih skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za ozaveščanje o človekovih in državljanskih pravicah in dolžnostih med pripadniki prikrajšanih romskih skupnosti;

| (e) | ukrepi za usklajevanje virov, mrež in strokovnega znanja med sektorji, da se poveča sodelovanje mladih Romov v postopkih odločanja in pripomore k okrepitvi njihovega vodstva. |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za usklajevanje virov, mrež in strokovnega znanja med sektorji, da se poveča sodelovanje mladih Romov v postopkih odločanja in pripomore k okrepitvi njihovega vodstva.

Sektorski cilji

Dostop do kakovostnega vključujočega rednega izobraževanja

| 5. | Države članice bi morale zagotoviti, da bi imeli vsi Romi dejansko enak dostop do vseh oblik in stopenj izobraževanja in bi bili v njih tudi udeleženi, od predšolske vzgoje in otroškega varstva do terciarnega izobraževanja, vključno z drugo priložnostjo za izobraževanje, izobraževanjem za odrasle in vseživljenjskim učenjem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Države članice bi morale izboljšati možnost enakega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja romskih učencev, tudi z ukrepi, kot so:






  (a) | ukrepi za preprečevanje in odpravljanje vseh oblik segregacije v izobraževanju ter zagotavljanje podpore potenciala vseh učencev; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

ukrepi za preprečevanje in odpravljanje vseh oblik segregacije v izobraževanju ter zagotavljanje podpore potenciala vseh učencev;

| (b) | ukrepi za preprečevanje in odpravljanje napačnih diagnoz, ki lahko vodijo v zgrešeno pošiljanje romskih učencev v zavode za izobraževanje oseb s posebnimi potrebami, in zagotavljanje, da dodeljevanje izobraževanja za posebne potrebe temelji na preglednem in zakonitem postopku; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za preprečevanje in odpravljanje napačnih diagnoz, ki lahko vodijo v zgrešeno pošiljanje romskih učencev v zavode za izobraževanje oseb s posebnimi potrebami, in zagotavljanje, da dodeljevanje izobraževanja za posebne potrebe temelji na preglednem in zakonitem postopku;

| (c) | ukrepi za zagotavljanje učinkovitih metod za priznavanje in odpravo krivic v preteklosti na področju izobraževanja, vključno s segregacijo, neustrezno namestitvijo romskih učencev v posebne šole in neenako obravnavo; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za zagotavljanje učinkovitih metod za priznavanje in odpravo krivic v preteklosti na področju izobraževanja, vključno s segregacijo, neustrezno namestitvijo romskih učencev v posebne šole in neenako obravnavo;

| (d) | ukrepi za spodbujanje pravičnosti, vključenosti in raznolikosti v izobraževalnem sistemu in razredu, na primer s programi strokovnega razvoja, mentorstvom in dejavnostmi vzajemnega učenja; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za spodbujanje pravičnosti, vključenosti in raznolikosti v izobraževalnem sistemu in razredu, na primer s programi strokovnega razvoja, mentorstvom in dejavnostmi vzajemnega učenja;

| (e) | ukrepi za spodbujanje dejanskega sodelovanja staršev pri izobraževanju romskih učencev ter krepitev povezave med šolami in lokalnimi skupnostmi, tudi prek mediatorjev in pomočnikov učiteljev; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za spodbujanje dejanskega sodelovanja staršev pri izobraževanju romskih učencev ter krepitev povezave med šolami in lokalnimi skupnostmi, tudi prek mediatorjev in pomočnikov učiteljev;

| (f) | ukrepi za podporo enaki udeležbi in dejavnemu sodelovanju vseh učencev, tudi invalidnih otrok, v redne izobraževalne dejavnosti in procese; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za podporo enaki udeležbi in dejavnemu sodelovanju vseh učencev, tudi invalidnih otrok, v redne izobraževalne dejavnosti in procese;

| (g) | ukrepi za boj proti ustrahovanju in nadlegovanju v šolah, tako na spletu kot zunaj njega, da bi zaščitili vse učence, vključno z Romi; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi za boj proti ustrahovanju in nadlegovanju v šolah, tako na spletu kot zunaj njega, da bi zaščitili vse učence, vključno z Romi;

| (h) | ukrepi za ozaveščanje učiteljev in ostalega šolskega osebja o romski zgodovini, romski kulturi in metodah za prepoznavanje in bojem proti diskriminaciji in njenih temeljnih vzrokov, vključno z anticiganizmom in nezavednimi predsodki, ozaveščanje o pomenu nediskriminatornega izobraževanja in dejansko enakega dostopa do rednega izobraževanja; |
| --- | --- |

(h)

ukrepi za ozaveščanje učiteljev in ostalega šolskega osebja o romski zgodovini, romski kulturi in metodah za prepoznavanje in bojem proti diskriminaciji in njenih temeljnih vzrokov, vključno z anticiganizmom in nezavednimi predsodki, ozaveščanje o pomenu nediskriminatornega izobraževanja in dejansko enakega dostopa do rednega izobraževanja;

| (i) | ukrepi za podporo prizadevanjem za zagotovitev, da romski učenci pridobijo znanja in spretnosti v skladu s sedanjimi in prihodnjimi potrebami trga dela. |
| --- | --- |

(i)

ukrepi za podporo prizadevanjem za zagotovitev, da romski učenci pridobijo znanja in spretnosti v skladu s sedanjimi in prihodnjimi potrebami trga dela.

| 7. | Države članice bi si morale prizadevati za odpravo vsakršne diskriminacije, neenakosti in prikrajšanosti v smislu priložnosti za izobraževanje, rezultatov in dosežkov, po potrebi tudi z ukrepi, kot so:






  (a) | ukrepi za zagotavljanje dostopa do kakovostne predšolske vzgoje in varstva s posebnim poudarkom na zgodnjem vključevanju romskih otrok, tudi invalidnih romskih otrok; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

ukrepi za zagotavljanje dostopa do kakovostne predšolske vzgoje in varstva s posebnim poudarkom na zgodnjem vključevanju romskih otrok, tudi invalidnih romskih otrok;

| (b) | ukrepi za zagotavljanje individualizirane podpore in mediacije za izravnavo zaradi jezikovnih, kognitivnih in izobraževalnih vrzeli v tesnem sodelovanju z družinami romskih učencev ter spodbujanje druge priložnosti za izobraževanje in izobraževanja odraslih; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za zagotavljanje individualizirane podpore in mediacije za izravnavo zaradi jezikovnih, kognitivnih in izobraževalnih vrzeli v tesnem sodelovanju z družinami romskih učencev ter spodbujanje druge priložnosti za izobraževanje in izobraževanja odraslih;

| (c) | ukrepi za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in osipa na vseh ravneh izobraževanja, vključno s posebnim poudarkom na romskih deklicah, (20) na primer s sodelovanjem med šolami, mediatorji in službami socialnega varstva; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in osipa na vseh ravneh izobraževanja, vključno s posebnim poudarkom na romskih deklicah, (20) na primer s sodelovanjem med šolami, mediatorji in službami socialnega varstva;

| (d) | ukrepi za priznavanje ranljivosti otrok staršev, ki so odšli v tujino, in zagotavljanje prednostnega dostopa do programov, ki potekajo po pouku, in individualizirane podpore; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za priznavanje ranljivosti otrok staršev, ki so odšli v tujino, in zagotavljanje prednostnega dostopa do programov, ki potekajo po pouku, in individualizirane podpore;

| (e) | ukrepi za povečevanje socialne mobilnosti Romov, na primer s pozitivnimi ukrepi, namenskimi štipendijami na področju poklicnega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja ter usposabljanja učiteljev, pa tudi poklicnega usmerjanja; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za povečevanje socialne mobilnosti Romov, na primer s pozitivnimi ukrepi, namenskimi štipendijami na področju poklicnega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja ter usposabljanja učiteljev, pa tudi poklicnega usmerjanja;

| (f) | ukrepi za zagotavljanje nemotenega prehoda med izobraževalnimi stopnjami in spodbujanje dokončanja višje sekundarne in terciarne izobrazbe, tudi s shemami poklicnega usmerjanja, svetovanja, mentorstva in finančne podpore; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za zagotavljanje nemotenega prehoda med izobraževalnimi stopnjami in spodbujanje dokončanja višje sekundarne in terciarne izobrazbe, tudi s shemami poklicnega usmerjanja, svetovanja, mentorstva in finančne podpore;

| (g) | ukrepi za podporo sodelovanju v neformalnih šolskih in zunajšolskih dejavnostih, vključno z mladinskimi, športnimi in kulturnimi dejavnostmi v okviru zdravstvene in državljanske vzgoje, ter drugih dejavnostih, ki krepijo samorazvoj, psihološko odpornost in dobro počutje; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi za podporo sodelovanju v neformalnih šolskih in zunajšolskih dejavnostih, vključno z mladinskimi, športnimi in kulturnimi dejavnostmi v okviru zdravstvene in državljanske vzgoje, ter drugih dejavnostih, ki krepijo samorazvoj, psihološko odpornost in dobro počutje;

| (h) | ukrepi za spodbujanje, kadar je to ustrezno, pridobivanja digitalnih znanj in spretnosti, širokopasovnega dostopa, ustrezne digitalne infrastrukture in zagotavljanje učnega gradiva, opremljenega za učenje na daljavo, tako v formalnem kot neformalnem izobraževanju, da bi preprečili digitalno izključenost socialno-ekonomsko prikrajšanih učencev, njihovih učiteljev in staršev, tudi tistih, ki živijo na podeželskih ali segregiranih območjih. |
| --- | --- |

(h)

ukrepi za spodbujanje, kadar je to ustrezno, pridobivanja digitalnih znanj in spretnosti, širokopasovnega dostopa, ustrezne digitalne infrastrukture in zagotavljanje učnega gradiva, opremljenega za učenje na daljavo, tako v formalnem kot neformalnem izobraževanju, da bi preprečili digitalno izključenost socialno-ekonomsko prikrajšanih učencev, njihovih učiteljev in staršev, tudi tistih, ki živijo na podeželskih ali segregiranih območjih.

Dostop do kakovostne in trajne zaposlitve

| 8. | Države članice bi morale spodbujati dejansko enak dostop Romov, predvsem mladih Romov, do kakovostne in trajne zaposlitve, po potrebi tudi z ukrepi, kot so:






  (a) | ukrepi za vzpostavljanje stikov z mladimi Romi (21), da bi povečali njihovo ozaveščenost o razpoložljivih, po možnosti integriranih, storitvah zavodov za zaposlovanje in socialnih služb ter jih povezali z njimi; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

ukrepi za vzpostavljanje stikov z mladimi Romi (21), da bi povečali njihovo ozaveščenost o razpoložljivih, po možnosti integriranih, storitvah zavodov za zaposlovanje in socialnih služb ter jih povezali z njimi;

| (b) | ukrepi za obravnavo potreb mladih Romov, ki so brezposelni in neaktivnih Romov s pripravo individualiziranih celostnih akcijskih načrtov zanje, ki upoštevajo njihove želje in motivacijo, ovire in prikrajšanost ter razloge za brezposelnost ali neaktivnost; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za obravnavo potreb mladih Romov, ki so brezposelni in neaktivnih Romov s pripravo individualiziranih celostnih akcijskih načrtov zanje, ki upoštevajo njihove želje in motivacijo, ovire in prikrajšanost ter razloge za brezposelnost ali neaktivnost;

| (c) | ukrepi za podporo pridobivanju prvih delovnih izkušenj, zaposlitvam, vajeništvom in poklicnemu razvoju; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za podporo pridobivanju prvih delovnih izkušenj, zaposlitvam, vajeništvom in poklicnemu razvoju;

| (d) | ukrepi za lajšanje prehoda iz izobraževanja v zaposlitev s svetovanjem, mentorstvom, poklicnim usposabljanjem, pripravništvom, podjetniškimi inkubatorji in dualnim izobraževanjem; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za lajšanje prehoda iz izobraževanja v zaposlitev s svetovanjem, mentorstvom, poklicnim usposabljanjem, pripravništvom, podjetniškimi inkubatorji in dualnim izobraževanjem;

| (e) | ukrepi za podporo pridobivanju digitalnih znanj in spretnosti s strani Romov, da bi bili bolje pripravljeni na povpraševanje na trgu dela in izkoriščanje priložnosti, ki jih v vsakdanjem življenju ponujajo obstoječa in nova digitalna orodja in trendi; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za podporo pridobivanju digitalnih znanj in spretnosti s strani Romov, da bi bili bolje pripravljeni na povpraševanje na trgu dela in izkoriščanje priložnosti, ki jih v vsakdanjem življenju ponujajo obstoječa in nova digitalna orodja in trendi;

| (f) | ukrepi za podporo usposabljanju na delovnem mestu, razvoju znanj in spretnosti, pridobivanju in posodabljanju poklicnih kvalifikacij ter izobraževanju v okviru druge možnosti; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za podporo usposabljanju na delovnem mestu, razvoju znanj in spretnosti, pridobivanju in posodabljanju poklicnih kvalifikacij ter izobraževanju v okviru druge možnosti;

| (g) | ukrepi s ciljno usmerjeno podporo spodbujanje resnično enakega dostopa do samozaposlovanja in podjetništva, vključno s socialnim podjetništvom; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi s ciljno usmerjeno podporo spodbujanje resnično enakega dostopa do samozaposlovanja in podjetništva, vključno s socialnim podjetništvom;

| (h) | ukrepi za spodbujanje enakega dostopa do zaposlitve v javnem in zasebnem sektorju z ukrepi, kot so pozitivni ukrepi in podporne sheme za delodajalce, ter izboljšanje dostopa do zavodov za zaposlovanje, tudi z aktivnimi politikami trga dela; |
| --- | --- |

(h)

ukrepi za spodbujanje enakega dostopa do zaposlitve v javnem in zasebnem sektorju z ukrepi, kot so pozitivni ukrepi in podporne sheme za delodajalce, ter izboljšanje dostopa do zavodov za zaposlovanje, tudi z aktivnimi politikami trga dela;

| (i) | ukrepi za podporo mobilnosti na trgu dela, predvsem za tiste, ki živijo na podeželskih in segregiranih območjih z omejenimi možnostmi za zaposlitev; |
| --- | --- |

(i)

ukrepi za podporo mobilnosti na trgu dela, predvsem za tiste, ki živijo na podeželskih in segregiranih območjih z omejenimi možnostmi za zaposlitev;

| (j) | ukrepi za boj proti diskriminaciji, njeno zmanjševanje in odpravljanje z ozaveščanjem o nediskriminatornem zaposlovanju ter dostopu do zaposlitve in aktivacijskih ukrepov, usposabljanje delodajalcev o metodah za prepoznavanje in odpravljanje diskriminacije in njenih temeljnih vzrokov, vključno z anticiganizmom in nezavednimi predsodki. |
| --- | --- |

(j)

ukrepi za boj proti diskriminaciji, njeno zmanjševanje in odpravljanje z ozaveščanjem o nediskriminatornem zaposlovanju ter dostopu do zaposlitve in aktivacijskih ukrepov, usposabljanje delodajalcev o metodah za prepoznavanje in odpravljanje diskriminacije in njenih temeljnih vzrokov, vključno z anticiganizmom in nezavednimi predsodki.

Zdravje in dostop do kakovostnih zdravstvenih in socialnih storitev

| 9. | Države članice bi morale zagotoviti dejansko enak dostop brez ovir do kakovostnih zdravstvenih in socialnih storitev, predvsem za najbolj ogrožene skupine ali tiste, ki živijo v marginaliziranih ali odročnih krajih, po potrebi tudi z ukrepi, kot so:






  (a) | ukrepi za spodbujanje in olajševanje enakega dostopa za:






  (i) | romske ženske – do kakovostnih zdravniških pregledov, presejalnih pregledov, predporodne in poporodne nege, svetovanja in načrtovanja družine ter spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva, ki jih na splošno zagotavljajo nacionalne zdravstvene službe; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

(a)

ukrepi za spodbujanje in olajševanje enakega dostopa za:

(i)

romske ženske – do kakovostnih zdravniških pregledov, presejalnih pregledov, predporodne in poporodne nege, svetovanja in načrtovanja družine ter spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva, ki jih na splošno zagotavljajo nacionalne zdravstvene službe;

| (ii) | romske ženske – do podpornih služb za žrtve nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

(ii)

romske ženske – do podpornih služb za žrtve nasilja na podlagi spola;

| (iii) | romske otroke do kakovostne osnovne zdravstvene oskrbe, vključno z osnovnimi preventivnimi ukrepi, kot so programi cepljenja; |
| --- | --- |

(iii)

romske otroke do kakovostne osnovne zdravstvene oskrbe, vključno z osnovnimi preventivnimi ukrepi, kot so programi cepljenja;

| (iv) | ranljivo romsko prebivalstvo, kot so starejši Romi, invalidni Romi, Romi LGBTI, mobilni Romi v EU, Romi, ki so državljani tretjih držav, in Romi brez državljanstva, do kakovostnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(iv)

ranljivo romsko prebivalstvo, kot so starejši Romi, invalidni Romi, Romi LGBTI, mobilni Romi v EU, Romi, ki so državljani tretjih držav, in Romi brez državljanstva, do kakovostnega zdravstvenega varstva;

| (b) | ukrepi za ozaveščanje Romov o primarnih preventivnih ukrepih, kot so programi za spodbujanje zdravega načina življenja in za preprečevanje zlorabe psihoaktivnih snovi in izboljšanje dostopa do storitev na področju duševnega zdravja, po potrebi prek mediacije na področju zdravja; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za ozaveščanje Romov o primarnih preventivnih ukrepih, kot so programi za spodbujanje zdravega načina življenja in za preprečevanje zlorabe psihoaktivnih snovi in izboljšanje dostopa do storitev na področju duševnega zdravja, po potrebi prek mediacije na področju zdravja;

| (c) | ukrepi za preprečevanje diskriminacije Romov in boj proti njej z ozaveščanjem o nediskriminatornem zagotavljanju zdravstvenega varstva in dostopa do njega, usposabljanjem zdravstvenih delavcev, študentov medicine in zdravstvenih mediatorjev o metodah za prepoznavanje in odpravljanje diskriminacije in njenih temeljnih vzrokov, vključno z anticiganizmom in nezavednimi predsodki; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za preprečevanje diskriminacije Romov in boj proti njej z ozaveščanjem o nediskriminatornem zagotavljanju zdravstvenega varstva in dostopa do njega, usposabljanjem zdravstvenih delavcev, študentov medicine in zdravstvenih mediatorjev o metodah za prepoznavanje in odpravljanje diskriminacije in njenih temeljnih vzrokov, vključno z anticiganizmom in nezavednimi predsodki;

| (d) | ukrepi za boj proti digitalni izključenosti vseh Romov pri dostopu do zdravstvenih storitev s sredstvi, ki vključujejo premostitev vrzeli v digitalnih znanjih in spretnostih pri dostopu do zdravstvenih informacij; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za boj proti digitalni izključenosti vseh Romov pri dostopu do zdravstvenih storitev s sredstvi, ki vključujejo premostitev vrzeli v digitalnih znanjih in spretnostih pri dostopu do zdravstvenih informacij;

| (e) | ukrepi za preprečevanje in odpravljanje segregacije na področju zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za preprečevanje in odpravljanje segregacije na področju zdravstvenih storitev;

| (f) | ukrepi za zagotavljanje priznanja in odškodnine za pretekle krivice na področju zdravstvenega varstva, vključno s prisilno in drugače neprostovoljno sterilizacijo romskih žensk; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za zagotavljanje priznanja in odškodnine za pretekle krivice na področju zdravstvenega varstva, vključno s prisilno in drugače neprostovoljno sterilizacijo romskih žensk;

| (g) | ukrepi za spodbujanje enakega dostopa Romov do študija medicine in spodbujanje zaposlovanja Romov kot zdravstvenih delavcev in mediatorjev, predvsem v regijah z znatnim deležem romskega prebivalstva; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi za spodbujanje enakega dostopa Romov do študija medicine in spodbujanje zaposlovanja Romov kot zdravstvenih delavcev in mediatorjev, predvsem v regijah z znatnim deležem romskega prebivalstva;

| (h) | ukrepi za boj proti morebitnim izbruhom bolezni v marginaliziranih ali odročnih romskih krajih ter njihovo preprečevanje; |
| --- | --- |

(h)

ukrepi za boj proti morebitnim izbruhom bolezni v marginaliziranih ali odročnih romskih krajih ter njihovo preprečevanje;

| (i) | ukrepi za izboljšanje dostopa Romov do storitev na ravni skupnosti in družine za invalide, starejše osebe in otroke brez starševske oskrbe, na primer razvojne storitve, socialna stanovanja, dnevni centri za invalide in mreže rejnikov; |
| --- | --- |

(i)

ukrepi za izboljšanje dostopa Romov do storitev na ravni skupnosti in družine za invalide, starejše osebe in otroke brez starševske oskrbe, na primer razvojne storitve, socialna stanovanja, dnevni centri za invalide in mreže rejnikov;

| (j) | ukrepi za preprečevanje institucionalizacije in podpora prehodu z institucionalne oskrbe na oskrbo na ravni skupnosti in družine z zagotavljanjem podpore družinam v negotovih razmerah, na primer svetovalne storitve in finančne spodbude, razdeljevanje pomoči v hrani, pomoč pri bivanju in razvojne storitve; |
| --- | --- |

(j)

ukrepi za preprečevanje institucionalizacije in podpora prehodu z institucionalne oskrbe na oskrbo na ravni skupnosti in družine z zagotavljanjem podpore družinam v negotovih razmerah, na primer svetovalne storitve in finančne spodbude, razdeljevanje pomoči v hrani, pomoč pri bivanju in razvojne storitve;

| (k) | ukrepi za spodbujanje izmenjave in prenos najboljših praks v zvezi z javnim zdravjem Romov, na primer z uporabo okvirov javnega zdravja Komisije in držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obvladovanje nenalezljivih bolezni; |
| --- | --- |

(k)

ukrepi za spodbujanje izmenjave in prenos najboljših praks v zvezi z javnim zdravjem Romov, na primer z uporabo okvirov javnega zdravja Komisije in držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obvladovanje nenalezljivih bolezni;

| (l) | ukrepi za spodbujanje raziskav in preprečevanje bolezni, ki prevladujejo med osebami, ki jim grozi revščina. |
| --- | --- |

(l)

ukrepi za spodbujanje raziskav in preprečevanje bolezni, ki prevladujejo med osebami, ki jim grozi revščina.

Dostop do ustreznih desegregiranih stanovanj in osnovnih storitev

| 10. | Države članice bi morale zagotoviti enako obravnavo Romov pri dostopu do ustreznih desegregiranih stanovanj in osnovnih storitev, tudi z ukrepi, kot so:






  (a) | ukrepi za zagotavljanje dostopa do osnovnih storitev, kot so vodovodna voda, varna in čista pitna voda (22), ustrezne sanitarne storitve, storitve zbiranja odpadkov in ravnanja z njimi, okoljske storitve, električna energija, plin, promet, finančne storitve in digitalne komunikacije, ter fizične infrastrukture, in sicer z ohranjanjem kontinuitete osnovnih komunalnih storitev tako v običajnih razmerah kot med pandemijami, ekološkimi katastrofami in drugimi krizami; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

ukrepi za zagotavljanje dostopa do osnovnih storitev, kot so vodovodna voda, varna in čista pitna voda (22), ustrezne sanitarne storitve, storitve zbiranja odpadkov in ravnanja z njimi, okoljske storitve, električna energija, plin, promet, finančne storitve in digitalne komunikacije, ter fizične infrastrukture, in sicer z ohranjanjem kontinuitete osnovnih komunalnih storitev tako v običajnih razmerah kot med pandemijami, ekološkimi katastrofami in drugimi krizami;

| (b) | ukrepi za spremljanje, preprečevanje in boj proti kakršni koli prostorski segregaciji ter spodbujanje odprave segregacije s pripravo konkretnih načrtov za reševanje stanovanjskih vprašanj v sodelovanju z lokalnimi skupnostmi in prizadetimi romskimi skupnostmi; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za spremljanje, preprečevanje in boj proti kakršni koli prostorski segregaciji ter spodbujanje odprave segregacije s pripravo konkretnih načrtov za reševanje stanovanjskih vprašanj v sodelovanju z lokalnimi skupnostmi in prizadetimi romskimi skupnostmi;

| (c) | ukrepi za podporo in krepitev javnih organov, na splošno pristojnih za stanovanja, osnovne storitve in okoljske standarde, ter drugih ustreznih akterjev na teh področjih, na primer z zagotavljanjem potrebnih pooblastil in virov za ugotavljanje stanovanjskih potreb, spremljanje segregacije in po potrebi izvajanje celovitih regulativnih ali podpornih ukrepov; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za podporo in krepitev javnih organov, na splošno pristojnih za stanovanja, osnovne storitve in okoljske standarde, ter drugih ustreznih akterjev na teh področjih, na primer z zagotavljanjem potrebnih pooblastil in virov za ugotavljanje stanovanjskih potreb, spremljanje segregacije in po potrebi izvajanje celovitih regulativnih ali podpornih ukrepov;

| (d) | ukrepi za preprečevanje prisilnih izselitev s spodbujanjem zgodnjega opozarjanja in mediacije, organizacije podpore ljudem, ki jim grozi izselitev, in po potrebi zagotavljanje ustreznih alternativnih stanovanj, s posebnim poudarkom na družinah; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za preprečevanje prisilnih izselitev s spodbujanjem zgodnjega opozarjanja in mediacije, organizacije podpore ljudem, ki jim grozi izselitev, in po potrebi zagotavljanje ustreznih alternativnih stanovanj, s posebnim poudarkom na družinah;

| (e) | ukrepi za izboljševanje življenjskih razmer za Rome, preprečevanje in odpravljanje negativnih vplivov izpostavljenosti onesnaženosti in kontaminaciji na zdravje; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za izboljševanje življenjskih razmer za Rome, preprečevanje in odpravljanje negativnih vplivov izpostavljenosti onesnaženosti in kontaminaciji na zdravje;

| (f) | ukrepi za zagotavljanje socialne podpore in dostopa do splošnih storitev za brezdomne Rome; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za zagotavljanje socialne podpore in dostopa do splošnih storitev za brezdomne Rome;

| (g) | ukrepi za zagotavljanje enakega dostopa do stanovanjske pomoči ter upoštevanje posebnih potreb posameznikov in družin; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi za zagotavljanje enakega dostopa do stanovanjske pomoči ter upoštevanje posebnih potreb posameznikov in družin;

| (h) | ukrepi za podporo integriranim stanovanjskim shemam, namenjenim marginaliziranemu romskemu prebivalstvu, prek ukrepov, kot so združevanje mikroposojil za gradnjo in vzdrževanje stanovanj s programi finančne pismenosti in varčevalnimi shemami, usposabljanji za gradnjo in aktivacijskimi ukrepi; |
| --- | --- |

(h)

ukrepi za podporo integriranim stanovanjskim shemam, namenjenim marginaliziranemu romskemu prebivalstvu, prek ukrepov, kot so združevanje mikroposojil za gradnjo in vzdrževanje stanovanj s programi finančne pismenosti in varčevalnimi shemami, usposabljanji za gradnjo in aktivacijskimi ukrepi;

| (i) | ukrepi za podporo gradnji in vzdrževanj počivališč za Travellers. |
| --- | --- |

(i)

ukrepi za podporo gradnji in vzdrževanj počivališč za Travellers.

Partnerstva in institucionalna zmogljivost

Vključevanje in podpiranje nacionalnih kontaktnih točk za Rome

| 11. | Države članice bi morale nacionalnim kontaktnim točkam za Rome zagotoviti ustrezne in potrebne vire, kadrovske zmogljivosti in institucionalno pristojnost ter jih pooblastiti, da bodo lahko učinkovito usklajevale in spremljale nacionalne politike za enakost, vključevanje in udeležbo Romov, vključno z doseganjem lokalne ravni. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Države članice bi morale poskrbeti, da bodo nacionalne kontaktne točke za Rome lahko zagotavljale lažjo udeležbo in sodelovanje romske civilne družbe pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in pregledu nacionalnih strateških okvirov za Rome ter lokalnih akcijskih načrtov prek reformiranih nacionalnih platform za Rome. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Države članice bi morale zagotoviti, da nacionalne kontaktne točke za Rome sodelujejo pri oblikovanju politik socialnega vključevanja in univerzalnih storitev, da se izboljšata njihova relevantnost za Rome in njihov doseg, po potrebi tudi pri odločanju o načrtovanju in spremljanju porabe sredstev Unije. |
| --- | --- |

13.

Sodelovanje organov za spodbujanje enake obravnave

| 14. | Države članice bi morale znotraj svojih nacionalnih pravnih okvirov podpirati organe za spodbujanje enake obravnave (v nadaljnjem besedilu: organi za enakost), da bodo lahko v okviru svojih pristojnosti delovali učinkovito in neodvisno ter sodelovali z vsemi ustreznimi akterji, vključno z nacionalnimi kontaktnimi točkami za Rome, javnimi organi, organizacijami civilne družbe in zasebnim sektorjem. Takšna podpora bi morala po potrebi vključevati podporo, ki organom za enakost omogoča, da:






  (a) | obravnavajo primere diskriminacije, sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ter sprožijo strateške sodne postopke; |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

obravnavajo primere diskriminacije, sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ter sprožijo strateške sodne postopke;

| (b) | obravnavajo nezadostno prijavljanje diskriminacije, sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ter ozaveščajo Rome o pravicah; |
| --- | --- |

(b)

obravnavajo nezadostno prijavljanje diskriminacije, sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ter ozaveščajo Rome o pravicah;

| (c) | raziskujejo in zbirajo podatke o enakosti in diskriminaciji Romov; |
| --- | --- |

(c)

raziskujejo in zbirajo podatke o enakosti in diskriminaciji Romov;

| (d) | vzpostavljajo zmogljivosti romske civilne družbe in sodelujejo z njo, s poudarkom na dostopu do pravnega varstva in uveljavljanju zakonodaje o enakosti; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavljajo zmogljivosti romske civilne družbe in sodelujejo z njo, s poudarkom na dostopu do pravnega varstva in uveljavljanju zakonodaje o enakosti;

| (e) | zagotavljajo usmeritve in usposabljanje za širšo javnost ter javne in zasebne organizacije. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljajo usmeritve in usposabljanje za širšo javnost ter javne in zasebne organizacije.

| 15. | Države članice bi morale poskrbeti, da bodo organi za enakost lahko intenzivno sodelovali in učinkovito prispevali k oblikovanju, izvajanju, spremljanju in pregledu nacionalnih strateških okvirov za enakost, vključevanje in udeležbo Romov ter ustreznih finančnih programov Unije, po potrebi z:






  (a) | opiranjem na svetovanje organov za enakost v zvezi s standardi za izvajanje nacionalnih strateških okvirov, da se zagotovi večji poudarek na boju proti diskriminaciji in njenem preprečevanju, vključno z bojem proti anticiganizmu, pri njihovi zasnovi in izvajanju, vključno s prizadevanji za odpravo strukturne diskriminacije; |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

opiranjem na svetovanje organov za enakost v zvezi s standardi za izvajanje nacionalnih strateških okvirov, da se zagotovi večji poudarek na boju proti diskriminaciji in njenem preprečevanju, vključno z bojem proti anticiganizmu, pri njihovi zasnovi in izvajanju, vključno s prizadevanji za odpravo strukturne diskriminacije;

| (b) | omogočanjem organov za enakost, da so vključeni v strukture, vzpostavljene za nadzor izvajanja, spremljanja in pregledovanja nacionalnih strateških okvirov za Rome, ter v odbore za spremljanje ustreznih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(b)

omogočanjem organov za enakost, da so vključeni v strukture, vzpostavljene za nadzor izvajanja, spremljanja in pregledovanja nacionalnih strateških okvirov za Rome, ter v odbore za spremljanje ustreznih sredstev Unije.

Vključevanje lokalnih in regionalnih zainteresiranih strani

| 16. | Države članice bi morale po potrebi vključevati regionalne in lokalne organe ter lokalno civilno družbo v oblikovanje, izvajanje, spremljanje in pregled nacionalnih strateških okvirov. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Države članice bi morale regionalne in lokalne organe spodbujati, da v okviru svojih pristojnosti razvijejo ali posodobijo svoje lokalne akcijske načrte ali načrte za odpravo segregacije ali strateške okvire za enakost, vključevanje in udeležbo Romov. Ti lokalni akcijski načrti ali strateški okviri bi morali, kolikor je možno, vključevati ukrepe, izhodišča, referenčna merila, merljive cilje in dodeljevanje sredstev. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Države članice bi morale zagotoviti sodelovanje med centralnimi in lokalnimi organi pri oblikovanju in izvajanju finančnih programov Unije, ki so pomembni za preprečevanje in boj proti diskriminaciji Romov, da se zagotovi, da se enakost, vključevanje in udeležba Romov upoštevajo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju programov ter da se izboljša usmerjanje sredstev Unije na lokalno raven. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Države članice bi morale spodbujati vključevanje in raznolikost z ustreznimi ukrepi, kot so pozitivni ukrepi za zagotovitev enakega dostopa Romov do zaposlitve v javnih ustanovah na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Države članice bi morale spodbujati krepitev vloge Romov in Rominj in prepoznati njihovo zastopanost na lokalni ravni. |
| --- | --- |

20.

Sodelovanje s civilno družbo

| 21. | Države članice bi morale spodbujati socialne inovacije, partnerstvo in sodelovanje med javnimi organi ter romsko in proromsko civilno družbo. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Države članice bi morale v celoti izkoristiti nacionalne platforme za Rome ali druge kanale za sodelovanje in dialog v državah članicah, da bi romsko in proromsko civilno družbo ter druge zainteresirane strani pregledno in vključujoče pritegnili k oblikovanju, izvajanju, spremljanju in pregledu nacionalnih strateških okvirov za Rome in lokalnih akcijskih načrtov. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Države članice bi morale podpirati civilno družbo pri spremljanju in prijavljanju kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora kot tudi drugih kaznivih dejanj proti Romom ter pomagati žrtvam pri prijavljanju kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Države članice bi morale zagotoviti financiranje za podporo pluralnosti in neodvisnosti romske in proromske civilne družbe, vključno z romskimi mladinskimi organizacijami, da bi lahko te kot neodvisne nadzorne organizacije poročale o nacionalnih strateških okvirih za Rome in jih spremljale ter ohranile svojo upravno zmogljivost. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Države članice bi morale civilno družbo in romske skupnosti vključiti v celoten programski cikel sredstev Unije na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, tudi kot člane ustreznih odborov za spremljanje sredstev Unije. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Države članice bi morale spodbujati razvoj zmogljivosti in vodstvenih zmogljivosti v romski civilni družbi, tudi mladinskih organizacij, da bi zadevni organi in organizacije lahko sodelovali v vseh fazah političnega cikla in javnega življenja na splošno. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Države članice bi morale spodbujati medsektorsko delo in širša zavezništva za enakost in vključevanje, pri čemer bi morale sodelovati vlada, civilna družba, gospodarstvo in industrija ter akademski in raziskovalni krogi. To bi lahko privedlo do skupnih ukrepov subjektov, ki spodbujajo enakost spolov, se borijo proti rasizmu, diskriminaciji na podlagi rase ali etničnega izvora, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti ali delujejo v korist pravic otrok, starejših, Romov, Romov LGBTI, invalidov, prosilcev za azil, beguncev in drugih migrantov ter oseb brez državljanstva. |
| --- | --- |

27.

Transnacionalno sodelovanje

| 28. | Države članice bi morale okrepiti sodelovanje in vzajemno učenje, kar zadeva najučinkovitejše načine splošnega upoštevanja pri vprašanjih enakosti, vključevanju in sodelovanju Romov pri izvajanju vseh ustreznih glavnih pobud Unije. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Države članice bi morale spodbujati nadnacionalno partnerstvo in izmenjavo s podpiranjem mreže nacionalnih kontaktnih točk za Rome, mreže EU za Rome in evropske platforme za Rome. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Nekateri mobilni Romi v EU, ki se ustalijo v državah članicah, ki niso njihova matična država članica, ali začasno prebivajo v taki državi članici, tudi zato, da bi izkoristili sezonske ali kratkoročne zaposlitvene možnosti, so v ranljivem položaju. Države članice bi morale po potrebi spodbujati vzpostavitev ustreznih oblik nadnacionalnega sodelovanja na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni in dejavno udeležbo v njih, vključno z dvostranskimi ali večstranskimi projekti in sporazumi, ob spoštovanju pravnega okvira Unije in veljavnega nacionalnega prava. To bi lahko na primer vključevalo sodelovanje pri vprašanjih, povezanih z dostopom do izobraževanja, izkušnjami in rezultati med romskimi otroki ter potrebami in izzivi na ravni občin. To sodelovanje bi moralo vključevati sodelovanje Romov samih. |
| --- | --- |

30.

Financiranje

| 31. | Države članice, predvsem tiste z večjimi izzivi na področju enakosti, vključevanja in udeležbe Romov in/ali večjimi romskimi skupnostmi, bi morale v celoti in optimalno uporabiti splošna in ciljno usmerjena sredstva Unije in nacionalna sredstva, pomembna za preprečevanje in boj proti diskriminaciji Romov, kar lahko vključuje izbiro specifičnih ciljev spodbujanja socialno-ekonomskega vključevanja prikrajšanih skupin in marginaliziranih skupnosti, kot so Romi (23), ter zagotavljanje učinkovitega usklajevanja med viri financiranja Unije in nacionalnimi viri financiranja, pomembnimi za enakost in socialno-ekonomsko vključevanje Romov. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Države članice bi morale skrbeti za lažje sodelovanje regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih organov, gospodarskih in socialnih partnerjev ter ustreznih organov, ki zastopajo civilno družbo, nevladnih organizacij in organov, odgovornih za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic in nediskriminacije, pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju programov Unije, vključno s sodelovanjem v odborih za spremljanje. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Države članice bi morale dodeliti ustrezna nacionalna sredstva za izvajanje ukrepov politike, predlaganih v strateškem okviru EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov ter v nacionalnih strateških okvirih, pri čemer je treba zagotoviti, da odražajo dejanske potrebe romskih skupnosti ter so sorazmerni z velikostjo in izzivi romskih skupnosti. |
| --- | --- |

33.

| 34. | V okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (24) bi bilo treba upoštevati in spodbujati pravice in enake možnosti za vse ter spodbujati vključevanje prikrajšanih skupin, vključno z Romi ter drugimi pripadniki manjšinskih ras ali narodnosti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Države članice bi morale izboljšati zasnovo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programov Unije ali strukturnih reform za socialno-ekonomsko vključevanje manjšin, na primer tako, da zaprosijo za tehnično pomoč iz programa za podporo strukturnim reformam. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Države članice bi morale spodbujati uporabo nacionalnih sredstev in sredstev Unije za razvoj zmogljivosti organov na centralni in lokalni ravni ter organizacij civilne družbe ter skrbeti, da bodo ti organi in organizacije med seboj lahko izmenjavali dobre prakse, in tako lahko prispevali k izvajanju ukrepov za boj proti diskriminaciji Romov s pospeševanjem enakosti in vključevanja, tudi z bojem proti segregaciji in spodbujanjem udeležbe Romov. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kjer je primerno, bi morale države članice obravnavati potrebe po financiranju na lokalni ravni, vključno s potrebami mestnih območij, da bi podprle mobilne Rome v EU, tudi z zagotavljanjem jezikovnega usposabljanja, kakovostne predšolske vzgoje in varstva, šolanja, javnih služb za zaposlovanje, socialnih delavcev, mediatorjev itd. |
| --- | --- |

37.

Spremljanje nacionalnih strateških okvirov za Rome in poročanje o njih

| 38. | Države članice bi morale spremljati in ocenjevati izvajanje nacionalnih strateških okvirov, po potrebi z uporabo portfelja kazalnikov, ki so ga razvili Agencija Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: agencija), nacionalne kontaktne točke za Rome, nacionalni statistični uradi in Komisija v okviru delovne skupine za kazalnike in poročanje o Romih, ki jo usklajuje Agencija (25). Države članice lahko uporabijo tudi nacionalne kazalnike v skladu z razvojem svojih nacionalnih pravnih okvirov in pristopov politike ter položajem Romov na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Glede na cilje in glavne ciljne vrednosti Unije iz Sporočila bi morale države članice v nacionalne strateške okvire za Rome po potrebi vključevati nacionalne kvantitativne in/ali kvalitativne ciljne vrednosti, prilagojene nacionalnim razmeram in razpoložljivim možnostim zbiranja podatkov o enakosti, ki lahko na primer vključujejo tako etnično razčlenjene podatke ali relevantne socialno-demografske približke ali kombinacijo obojega. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Države članice bi morale do junija 2023 Komisijo obvestiti o ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom. Nato bi morale Komisiji vsaki dve leti poročati o potekajočih in novih ukrepih, vključno z informacijami o napredku, doseženem na vsakem od tematskih področij pri izvajanju nacionalnih strateških okvirov za Rome. Poročila držav članic bodo uporabljena pri pripravi dvoletnih in ocenjevalnih poročil Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju strateškega okvira EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Države članice bi morale pripomoči k temu, da se nacionalna poročila o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov v celoti javno objavijo, da se poveča preglednost in omogoči učenje o politikah, ter po potrebi poskrbeti, da bodo o nacionalni strategiji in končnih poročilih o izvajanju razpravljali tudi nacionalni parlamenti. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Agencija bi morala z izvedbo redne raziskave o Romih v letih 2020, 2024 in 2028 zagotoviti podatke, potrebne za izhodiščne, srednjeročne in končne rezultate, ki bi odražali morebitne spremembe položaja Romov. Prav tako bi morala Agencija podpirati države članice pri prizadevanjih za zbiranje ustreznih podatkov o enakosti, Komisijo pri spremljanju in analizi ter nacionalne kontaktne točke za Rome pri poročanju, in sicer s pomočjo delovne skupine za kazalnike in poročanje o Romih; |
| --- | --- |

42.

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| 43. | zagotovi, da bodo informacije, ki jih bodo predložile države članice, služile kot podlaga za pripravo njenih poročil Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju nacionalnih strateških okvirov za Rome; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nadaljuje prizadevanja za vključitev enakosti, vključevanja in sodelovanja Romov v oblikovanje in izvajanje vseh ustreznih glavnih pobud Komisije ter tudi še naprej spremlja politike za enakost, vključevanje in udeležbo Romov znotraj okvira evropskega semestra in evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

44.

| 45. | še naprej spodbuja nadnacionalno partnerstvo in izmenjavo s podporo mreže nacionalnih kontaktnih točk za Rome, mrežo EU za Rome, evropsko platformo za Rome, pripravljalni ukrep Evropskega parlamenta za spremljanje civilne družbe in evropsko mrežo organov za enakost (Equinet).
  To priporočilo nadomešča Priporočilo Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah. |
| --- | --- |

45.

To priporočilo nadomešča Priporočilo Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah.

V Bruslju, 12. marca 2021

Za Svet

Predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (UL L 180, 19.7.2000, str. 22).

1

(2)  Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (UL L 328, 6.12.2008, str. 55).

2

(3)  Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (UL L 315, 14.11.2012, str. 57).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (UL C 378, 24.12.2013, str. 1).

4

(5)  Posebna raziskava Eurobarometer št. 493. Diskriminacija v EU (prvi rezultati so bili objavljeni septembra 2019).

5

(6)  Močno razširjen rasizem Evropo še naprej pesti. Agencija EU za temeljne pravice, 20. junij 2019, publikacija na podlagi poročila o temeljnih pravicah za leto 2019, Agencija EU za temeljne pravice, 6. junij 2019.

6

(7)  Splošno politično priporočilo št. 3 Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI) o boju proti rasizmu in nestrpnosti do Romov/Ciganov, sprejeto 6. marca 1998. V preambuli splošnega političnega priporočila št. 13 o boju proti anticiganizmu in diskriminaciji Romov je bilo ponovno poudarjeno, da je „anticiganizem še posebej trdovratna, nasilna, pogosta in razširjena oblika rasizma“.

7

(8)  Referenčni dokument Zveze proti anticiganizmu iz leta 2017. Pridobljeno s spletne stranihttp://antigypsyism.eu/?page_id=17.

8

(9)  Sklepni dokument skupine EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti iz novembra 2018. Anticiganizem: Boljše prepoznavanje za temeljitejše razumevanje in obravnavanje njegovih pojavnih oblik.

9

(10)  https://www.holocaustremembrance.com/resources/working-definitions-charters/working-definition-antigypsyism-anti-roma-discrimination

10

(11)  V zvezi z različnimi okoliščinami, na primer v zvezi s trgovino z ljudmi, katere žrtve so predvsem romske ženske in otroci.

11

(12)  Izraz „večplastna diskriminacija“ se uporablja kot krovni pojem za vse primere diskriminacije na več podlagah in v dveh možnih pojavnih oblikah. Prva je lahko v obliki „aditivne diskriminacije“, kjer diskriminacija temelji na več razlogih za diskriminacijo, ki obstajajo ločeno, druga pa v obliki „presečne diskriminacije“, kjer dva ali več razlogov za diskriminacijo delujeta in medsebojno vplivata tako, da sta neločljiva ali neločljivo povezana. Boj proti večplastni diskriminaciji. Prakse, politike in zakoni. Poročilo Evropske komisije (2007). Večplastna diskriminacija v pravu EU: priložnosti za pravne odzive na presečno diskriminacijo na podlagi spola. Evropska mreža pravnih strokovnjakov na področju enakosti spolov. Evropska komisija (2009).

12

(13)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

14

(15)  Smernice za izboljšanje zbiranja in uporabe podatkov o enakosti (2018). Evropsko računsko sodišče je priporočilo razvoj ustreznih metodologij za zbiranje ustreznih podatkov o vključevanju Romov v vseh državah članicah. Pobude politik in finančna podpora EU za integracijo Romov: zadnjem desetletju je bil dosežen velik napredek, toda potrebna so dodatna prizadevanja na terenu. Posebno poročilo št. 14/2016.

15

(16)  Skupna osnovna načela so bila obravnavana na prvi evropski platformi za vključevanje Romov aprila 2009, Svet EPSCO pa jih je potrdil 8. junija 2009 v nizu sklepov, v katerih je države članice pozval, naj pri oblikovanju in izvajanju politik po potrebi upoštevajo skupna osnovna načela. Sklepi Sveta EPSCO o vključevanju Romov (8. junij 2009).

16

(17)  Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).

17

(18)  Sistemska ali strukturna diskriminacija se razume kot nekaj, kar je razvidno iz neenakosti, ki izhajajo iz zakonodaje, politike in prakse, ne zaradi namere, temveč zaradi vrste institucionalnih dejavnikov pri pripravi, izvajanju in pregledu zakonodaje, politike in prakse. „Vključevanje Romov in Travellers: V smeri novega okvira EU na podlagi spoznanj organov za enakost, Equinet Perspective“, junij 2020.

18

(19)  Državljani EU romske etnične pripadnosti, ki uresničujejo svojo pravico do prostega gibanja v Evropski uniji.

19

(20)  Romske ženske v devetih državah članicah EU (2019), poročilo Agencije Evropske unije za temeljne pravice, opisuje izzive, s katerimi se srečujejo romske ženske in deklice.

20

(21)  V skladu z opisanim v Priporočilu Sveta z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (UL C 372, 4.11.2020, str. 1).

21

(22)  Glej člen 16 v povezavi z uvodno izjavo 31 Direktive (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 435, 23.12.2020, str. 1).

22

(23)  Glej predvsem člen 4(1)(v) in (viii) predloga o ESS+ za obdobje 2021 do 2027.

23

(24)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

24

(25)  Priloga 2 k Sporočilu z dne 7. oktobra 2020 in Okvir spremljanja strateškega okvira EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov – Cilji in kazalniki.

25

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/15

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. marec 2021

(2021/C 93/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1912 |
| JPY | japonski jen | 130,08 |
| DKK | danska krona | 7,4360 |
| GBP | funt šterling | 0,85575 |
| SEK | švedska krona | 10,1570 |
| CHF | švicarski frank | 1,1069 |
| ISK | islandska krona | 151,60 |
| NOK | norveška krona | 10,1058 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,170 |
| HUF | madžarski forint | 368,18 |
| PLN | poljski zlot | 4,6253 |
| RON | romunski leu | 4,8858 |
| TRY | turška lira | 8,7701 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5347 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4824 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2493 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6567 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6013 |
| KRW | južnokorejski won | 1 343,25 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,6202 |
| CNY | kitajski juan | 7,7507 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5750 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 165,19 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8976 |
| PHP | filipinski peso | 57,997 |
| RUB | ruski rubelj | 88,1313 |
| THB | tajski bat | 36,772 |
| BRL | brazilski real | 6,6225 |
| MXN | mehiški peso | 24,5306 |
| INR | indijska rupija | 86,6105 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1912

JPY

japonski jen

130,08

DKK

danska krona

7,4360

GBP

funt šterling

0,85575

SEK

švedska krona

10,1570

CHF

švicarski frank

1,1069

ISK

islandska krona

151,60

NOK

norveška krona

10,1058

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,170

HUF

madžarski forint

368,18

PLN

poljski zlot

4,6253

RON

romunski leu

4,8858

TRY

turška lira

8,7701

AUD

avstralski dolar

1,5347

CAD

kanadski dolar

1,4824

HKD

hongkonški dolar

9,2493

NZD

novozelandski dolar

1,6567

SGD

singapurski dolar

1,6013

KRW

južnokorejski won

1 343,25

ZAR

južnoafriški rand

17,6202

CNY

kitajski juan

7,7507

HRK

hrvaška kuna

7,5750

IDR

indonezijska rupija

17 165,19

MYR

malezijski ringit

4,8976

PHP

filipinski peso

57,997

RUB

ruski rubelj

88,1313

THB

tajski bat

36,772

BRL

brazilski real

6,6225

MXN

mehiški peso

24,5306

INR

indijska rupija

86,6105

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 19.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/16

---

Podatki Evropske komisije, objavljeni v skladu s členom 22(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008, o obvestilih držav zastave (seznam držav in njihovih pristojnih organov) v skladu s členom 20(1), (2) in (3) Uredbe (ES) št. 1005/2008 ter Prilogo III k navedeni uredbi

(2021/C 93/03)

V skladu s členom 20(1), (2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (1) ter Prilogo III k navedeni uredbi so naslednje tretje države Evropski komisiji priglasile javne organe, ki so v zvezi s sistemom potrdil o ulovu iz člena 12 navedene uredbe pristojni za:

| (a) | registracijo ribiških plovil pod njihovo zastavo; |
| --- | --- |

(a)

registracijo ribiških plovil pod njihovo zastavo;

| (b) | odobritev, začasni preklic in odvzem ribolovnih dovoljenj za njihova ribiška plovila; |
| --- | --- |

(b)

odobritev, začasni preklic in odvzem ribolovnih dovoljenj za njihova ribiška plovila;

| (c) | preverjanje verodostojnosti informacij, navedenih v potrdilih o ulovu iz člena 12, in potrditev takih potrdil; |
| --- | --- |

(c)

preverjanje verodostojnosti informacij, navedenih v potrdilih o ulovu iz člena 12, in potrditev takih potrdil;

| (d) | izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njihova ribiška plovila; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njihova ribiška plovila;

| (e) | preverjanje takih potrdil o ulovu za pomoč pristojnim organom držav članic v okviru upravnega sodelovanja iz člena 20(4); |
| --- | --- |

(e)

preverjanje takih potrdil o ulovu za pomoč pristojnim organom držav članic v okviru upravnega sodelovanja iz člena 20(4);

| (f) | pošiljanje vzorčnih obrazcev njihovih potrdil o ulovu v skladu z vzorcem iz Priloge II in |
| --- | --- |

(f)

pošiljanje vzorčnih obrazcev njihovih potrdil o ulovu v skladu z vzorcem iz Priloge II in

| (g) | posodabljanje takih obvestil.






  Tretja država | Pristojni organi |
| --- | --- | --- |
| ALBANIJA | (a)






  — | Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure) |

(g)

posodabljanje takih obvestil.

Tretja država

Pristojni organi

ALBANIJA

(a)

—

Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure)

(b):

| — | Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship) |
| --- | --- |

—

Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship)

(c), (d), (e):

| — | Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

(f) and (g):

| — | The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

ALŽIRIJA

(a) to (d):

| — | Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:






  — | El Tarf, |
| --- | --- | --- |

—

Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:

—

El Tarf,

| — | Annaba, |
| --- | --- |

—

Annaba,

| — | Skikda, |
| --- | --- |

—

Skikda,

| — | Jijel, |
| --- | --- |

—

Jijel,

| — | Bejaian, |
| --- | --- |

—

Bejaian,

| — | Tizi Ouzou, |
| --- | --- |

—

Tizi Ouzou,

| — | Boumerdes, |
| --- | --- |

—

Boumerdes,

| — | Alger, |
| --- | --- |

—

Alger,

| — | Tipaza, |
| --- | --- |

—

Tipaza,

| — | Chlef, |
| --- | --- |

—

Chlef,

| — | Mostaganem, |
| --- | --- |

—

Mostaganem,

| — | Oran, |
| --- | --- |

—

Oran,

| — | Ain Temouchent, |
| --- | --- |

—

Ain Temouchent,

| — | Tlemcen. |
| --- | --- |

—

Tlemcen.

(e) to (g):

| — | Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques

ANGOLA

(a):

| — | Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes) |
| --- | --- |

—

Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes)

(b):

| — | Ministra das Pescas e do Mar |
| --- | --- |

—

Ministra das Pescas e do Mar

(c):

| — | Direcção Nacional de Pescas (DNP) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (DNP)

(d) :

| — | Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA) |
| --- | --- |

—

Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA)

(e), (f), (g):

| — | Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar)

ANTIGVA IN BARBUDA

(a) to (g):

| — | Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment. |
| --- | --- |

—

Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment.

ARGENTINA

(a) to (f):

| — | Subsecretario de Pesca y Acuicultura / Dirección Nacional de Coordinación Pesquera |
| --- | --- |

—

Subsecretario de Pesca y Acuicultura / Dirección Nacional de Coordinación Pesquera

(g):

| — | Ministerio de Relaciones Exteriores, Comercio Internacional y Culto |
| --- | --- |

—

Ministerio de Relaciones Exteriores, Comercio Internacional y Culto

AVSTRALIJA

(a) to (e):

| — | Australian Fisheries Management Authority;
  Department of Fisheries Western Australia;
  Primary Industries and Fisheries (part of the Department of Employment; Economic Development and Innovation)
  Queensland; Tasmanian Department of Primary Industries, Parks,Water and Environment; Victorian Department of Primary Industries; Department of Primary Industries and Regions South Australia (PIRSA) |
| --- | --- |

—

Australian Fisheries Management Authority;

Department of Fisheries Western Australia;

Primary Industries and Fisheries (part of the Department of Employment; Economic Development and Innovation)

Queensland; Tasmanian Department of Primary Industries, Parks,Water and Environment; Victorian Department of Primary Industries; Department of Primary Industries and Regions South Australia (PIRSA)

(f) to (g):

| — | The Australian Government Department of Agriculture, Fisheries and Forestry |
| --- | --- |

—

The Australian Government Department of Agriculture, Fisheries and Forestry

BAHAMI

(a) and (b):

| — | Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources

(c) to (g) :

| — | Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Department of Marine Resources

BANGLADEŠ

(a):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

(b) to (f):

| — | Marine Fisheries Office |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Office

(g):

| — | Ministry of Fisheries and Livestock |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Livestock

BELIZE

(a):

| — | The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE) |
| --- | --- |

—

The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE)

(c) to (g):

| — | Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize |
| --- | --- |

—

Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize

BENIN

(a):

| — | Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l'Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l'Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(b):

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(c),(e),(f),(g):

| — | Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(d):

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche

BRAZILIJA

(a) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply

KAMERUN

(a):

| — | Ministère des Transports |
| --- | --- |

—

Ministère des Transports

(b) to (g):

| — | Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales |
| --- | --- |

—

Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales

KANADA

(a) to (g):

| — | Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management |
| --- | --- |

—

Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management

ZELENORTSKI OTOKI

(a):

| — | Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP) |
| --- | --- |

—

Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP)

(b):

| — | Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM)

(c),(d),(e),(f),(g):

| — | Unité d’inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ) |
| --- | --- |

—

Unité d’inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ)

ČILE

(a):

| — | Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile |
| --- | --- |

—

Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile

(b):

| — | Subsecretaría de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaría de Pesca

(c) to (f):

| — | Servicio Nacional de Pesca |
| --- | --- |

—

Servicio Nacional de Pesca

(g):

| — | Subsecretaria de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaria de Pesca

KITAJSKA

(a) to (g):

| — | Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China |
| --- | --- |

—

Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China

KOLUMBIJA

(a):

| — | Dirección General Marítima |
| --- | --- |

—

Dirección General Marítima

(b) to (f):

| — | Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP) |
| --- | --- |

—

Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP)

(g):

| — | Director de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Director de Pesca y Acuicultura

KOSTARIKA

(a):

| — | Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro Público,Ministerio de Justicia y Gracia |
| --- | --- |

—

Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro Público,Ministerio de Justicia y Gracia

(b):

| — | Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

(c):

| — | Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

(d):

| — | Gobernación y Policía |
| --- | --- |

—

Gobernación y Policía

(e):

| — | Departamento de Cooperación Internacional / Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Departamento de Cooperación Internacional / Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

(f):

| — | Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

(g):

| — | Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería |
| --- | --- |

—

Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería

KUBA

(a):

| — | Registro Marítimo Nacional |
| --- | --- |

—

Registro Marítimo Nacional

(b),(c),(e):

| — | Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP) |
| --- | --- |

—

Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP)

(d):

| — | Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina Nacional de Inspección Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina Nacional de Inspección Pesquera

(f):

| — | Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera

(g):

| — | Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera

CURAÇAO

Curaçao was part of the Netherlands Antilles prior to 10 October 2010, and notified their competent authorities for the IUU Regulation on 28 March 2011. For the period between 12 February 2010 and 10 October 2010, please see Netherlands Antilles.

(a):

| — | The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(b) and (f):

| — | The Ministry of Economic Development |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development

(c):

| — | The Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature

(d):

| — | The Ministry of Economic Development, the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning The Attorney General of Curaçao is in charge of the law enforcement |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development, the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning The Attorney General of Curaçao is in charge of the law enforcement

(e):

| — | The Ministry of Economic Development in collaboration with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in collaboration with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(g):

| — | The Government of Curaçao |
| --- | --- |

—

The Government of Curaçao

EKVADOR

(a),(c),(e):

| — | Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

(b),(f),(g):

| — | Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

(d):

| — | Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

EGIPT

(a):

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:






  I) | General Organization For Veterinary Services (GOVs) |
| --- | --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:

I)

General Organization For Veterinary Services (GOVs)

| II) | General Authority For Fish Resources Development |
| --- | --- |

II)

General Authority For Fish Resources Development

(b) and (d):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments)

(c) :

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department) |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department)

(e):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments)

(f):

| — | General Organization for Veterinary Services |
| --- | --- |

—

General Organization for Veterinary Services

(g):

| I) | Ministry of Agriculture and Land Reclamation |
| --- | --- |

I)

Ministry of Agriculture and Land Reclamation

| II) | General Organization For Veterinary Services |
| --- | --- |

II)

General Organization For Veterinary Services

SALVADOR

(a):

| — | Autoridad Marítima Portuária |
| --- | --- |

—

Autoridad Marítima Portuária

(b) to (g):

| — | Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA) |
| --- | --- |

—

Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA)

ERITREJA

(a):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

(b):

| — | Fisheries Resource Regulatory Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Regulatory Department

(c):

| — | Fish Quality Inspection Division |
| --- | --- |

—

Fish Quality Inspection Division

(d):

| — | Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries

(e):

| — | Liaison Division, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Liaison Division, Ministry of Fisheries

(f):

| — | Ministry of Fisheries Laboratory |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries Laboratory

(g):

| — | Government of the State of Eritrea |
| --- | --- |

—

Government of the State of Eritrea

FALKLANDSKI OTOKI

(a):

| — | Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government

(b) to (g):

| — | Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government

FERSKI OTOKI

(a):

| — | FAS Faroe Islands National & International Ship Register |
| --- | --- |

—

FAS Faroe Islands National & International Ship Register

(b):

| — | Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection

(c):

| — | “Not relevant” |
| --- | --- |

—

“Not relevant”

(d):

| — | Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority

(e):

| — | The Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

The Faroe Islands Fisheries Inspection

(f) and (g):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

FIDŽI

(a):

| — | Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF) |
| --- | --- |

—

Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF)

(b):

| — | Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department

(c) to (g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

FRANCOSKA POLINEZIJA

(a):

| — | Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM) |
| --- | --- |

—

Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM)

(b),(c),(e),(f):

| — | Service de la Pêche (SPE) |
| --- | --- |

—

Service de la Pêche (SPE)

(d) :

| — | Service de la Pêche (SPE) / Haut Commissariat de la République en Polynésie française / Service des Affaires Maritimes (SAM) |
| --- | --- |

—

Service de la Pêche (SPE) / Haut Commissariat de la République en Polynésie française / Service des Affaires Maritimes (SAM)

(g) :

| — | Direction des Pêches Maritimes et de l’Aquaculture |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes et de l’Aquaculture

GABON

(a) and (b):

| — | Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural |
| --- | --- |

—

Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural

(c) to (g):

| — | Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture

GAMBIJA

(a):

| — | The Gambia Maritime Administration |
| --- | --- |

—

The Gambia Maritime Administration

(b):

| — | Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries

(c) to (g):

| — | Fisheries Department (Director of Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department (Director of Fisheries)

GANA

(a) to (g):

| — | Fisheries Commission |
| --- | --- |

—

Fisheries Commission

GRENLANDIJA

(a):

| — | The Danish Maritime Authority |
| --- | --- |

—

The Danish Maritime Authority

(b) to (g):

| — | The Greenland Fisheries Licence Control Authority |
| --- | --- |

—

The Greenland Fisheries Licence Control Authority

GRENADA

(a) to (g):

| — | Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries)

GVATEMALA

(a) to (g):

| — | Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura. |
| --- | --- |

—

Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura.

GVINEJA

(a):

| — | Direction Générale de l’Agence de la Navigation Maritime (ANAM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale de l’Agence de la Navigation Maritime (ANAM)

(b):

| — | Direction Nationale des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction Nationale des Pêches Maritimes

(c):

| — | Le Certificateur des certificats de capture |
| --- | --- |

—

Le Certificateur des certificats de capture

(d) to (f):

| — | Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries |
| --- | --- |

—

Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries

(g):

| — | Ministère des Pêches, de l’Aquaculture et le l’Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches, de l’Aquaculture et le l’Economie Maritime

GVAJANA

(a) to (g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America

ISLANDIJA

(a) and (b):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

(c),(e),(f),(g):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority

(d):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards

INDIJA

(a) and (b):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India |
| --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Registrars under the Merchant Shipping Act (Director General of Shipping), Ministry of Shipping, Govt. of India

Deparment of Fisheries of State (Provincial) Governments of West Bengal, Gujarat, Kerala, Orissa, Andhra Pradesh, Karnataka, Maharastra, and Tamil Nadu

(c):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India |
| --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Authorized officers as notified by State Governments and Union Territories:

| — | Kochi (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kochi (Regional Division)

| — | Chennai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Chennai (Regional Division)

| — | Kolkata (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kolkata (Regional Division)

| — | Mumbai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mumbai (Regional Division)

| — | Visakhapatnam (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Visakhapatnam (Regional Division)

| — | Veraval (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Veraval (Regional Division)

| — | Mangalore (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mangalore (Sub Regional Division)

| — | Kollam (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kollam (Sub Regional Division)

| — | Goa (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Goa (Sub Regional Division)

| — | Tuticorin (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Tuticorin (Sub Regional Division)

| — | Bhubaneswar (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhubaneswar (Regional Division)

| — | Bhimavaram (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhimavaram (Sub Regional Division)

| — | Porbandar (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Porbandar (Sub Regional Division)

| — | Ratnagiri (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Ratnagiri (Sub Regional Division)

| — | Kavaratti (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kavaratti (Sub Regional Division)

| — | Nellore (Satellite Centre) |
| --- | --- |

—

Nellore (Satellite Centre)

(d):

| — | Director General of Shipping |
| --- | --- |

—

Director General of Shipping

Marine Products Exports Development Authority, Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India Coast Guard

Department of Fisheries of the State Governments

(e):

| — | Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India and its 21 field offices |
| --- | --- |

—

Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India and its 21 field offices

Authorized officers of notified State Governments and Union Territories

(f):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

(g):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

Joint Secretary, Department of Animal Husbandry, Dairying and Fisheries, Ministry of Agriculture

INDONEZIJA

(a) and (b):

| — | Head of Marine and Fisheries Services Province
  Director General Maritime of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Head of Marine and Fisheries Services Province

Director General Maritime of Capture Fisheries

(c):

| — | Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries
  Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control |
| --- | --- |

—

Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries

Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control

(d):

| — | Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance |
| --- | --- |

—

Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance

(e):

| — | Director General of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Director General of Capture Fisheries

(f) and (g):

| — | Director General of Fisheries Product Processing and Marketing |
| --- | --- |

—

Director General of Fisheries Product Processing and Marketing

SLONOKOŠČENA OBALA

(a):

| — | Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires par intérim (DGAMP, Ministère chargé des Affaires Maritimes) |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires par intérim (DGAMP, Ministère chargé des Affaires Maritimes)

(b) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

| — | Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

(c) and (e) :

| — | Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l’Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

| — | Sous-Directeur des Pêches Maritime et Lagunaire, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Sous-Directeur des Pêches Maritime et Lagunaire, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

| — | Chef de bureau d’inspection des navires de pêches de soutien à la pêche, Port autonome d’Abidjan, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Chef de bureau d’inspection des navires de pêches de soutien à la pêche, Port autonome d’Abidjan, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

(d) :

| — | Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP) |
| --- | --- |

—

Directeur de l'Aquaculture et des Pêches, Direction de l’Aquaculture et de Pêches (DAP)

(f) and (g) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

JAMAJKA

(a):

| — | Maritime Authority of Jamaica (MAJ) |
| --- | --- |

—

Maritime Authority of Jamaica (MAJ)

(b) to (g):

| — | Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Fisheries Division

JAPONSKA

(a):

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fishery Office, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Office, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government

| — | Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government

| — | Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government

| — | Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government

(b):

Same as point (a) and:

| — | Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

| — | Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

(c):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

(d):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

(c),(f),(g):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

KENIJA

(a):

| — | Kenya Maritime Authority |
| --- | --- |

—

Kenya Maritime Authority

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries

KIRIBATI

(a):

| — | Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism Development (MICTTF) |
| --- | --- |

—

Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism Development (MICTTF)

(b) to (g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD)

KOREJA

(a),(b),(d),(f),(g):

| — | Ministry of Oceans and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Oceans and Fisheries

(c),(e):

| — | National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:






  — | Busan Regional Office |
| --- | --- | --- |

—

National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:

—

Busan Regional Office

| — | Incheon Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon Regional Office

| — | Incheon International Airport Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon International Airport Regional Office

| — | Seoul Regional Office |
| --- | --- |

—

Seoul Regional Office

| — | Pyeongtaek Regional Office |
| --- | --- |

—

Pyeongtaek Regional Office

| — | Janghang Regional Office |
| --- | --- |

—

Janghang Regional Office

| — | Mokpo Regional Office |
| --- | --- |

—

Mokpo Regional Office

| — | Wando Regional Office |
| --- | --- |

—

Wando Regional Office

| — | Yeosu Regional Office |
| --- | --- |

—

Yeosu Regional Office

| — | Jeju Regional Office |
| --- | --- |

—

Jeju Regional Office

| — | Tongyeong Regional Office |
| --- | --- |

—

Tongyeong Regional Office

| — | Pohang Regional Office |
| --- | --- |

—

Pohang Regional Office

| — | Gangneung Regional Office |
| --- | --- |

—

Gangneung Regional Office

MADAGASKAR

(a):

| — | Agence Portuaire Maritime et Fluviale Service Régional de Pêche et des Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo, Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy |
| --- | --- |

—

Agence Portuaire Maritime et Fluviale Service Régional de Pêche et des Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo, Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy

(b):

| — | Ministère chargé de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de la Pêche

(c) and (d) :

| — | Centre de Surveillance des Pêches |
| --- | --- |

—

Centre de Surveillance des Pêches

(e),(f),(g) :

| — | Direction Générale de la Pêche et des Ressources |
| --- | --- |

—

Direction Générale de la Pêche et des Ressources

MALEZIJA

(a) and (b):

| — | Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah

(c),(e),(f):

| — | Department of Fisheries, Malaysia |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia

(d):

| — | Department of Fisheries, |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries,

(g):

| — | Department of Fisheries, Malaysia Ministry of Agriculture and Agro- based |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia Ministry of Agriculture and Agro- based

MALDIVI

(a):

| — | Transport Authority |
| --- | --- |

—

Transport Authority

(b),(c),(e),(f),(g):

| — | Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture

(d):

| — | Coast Guard, Maldives National Defense Force Maldives Police Service |
| --- | --- |

—

Coast Guard, Maldives National Defense Force Maldives Police Service

MAVRETANIJA

(a):

| — | Direction de la Marine Marchande |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande

(b) :

| — | Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière |
| --- | --- |

—

Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière

(c),(d),(e),(f) :

| — | Garde Côtes Mauritanienne (GCM) |
| --- | --- |

—

Garde Côtes Mauritanienne (GCM)

(g) :

| — | Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime

MAURITIUS

(a) to (g):

| — | Ministry of Ocean Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division) |
| --- | --- |

—

Ministry of Ocean Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division)

MEHIKA

(a),(c),(g):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación

(b):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola

(d),(e) :

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia

(f)

| — | Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca |
| --- | --- |

—

Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca

ČRNA GORA

(a):

| — | Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor) |
| --- | --- |

—

Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor)

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement

MAROKO

(a),(b),(e),(f):

| — | Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture

(c) :

| — | Délégations des Pêches Maritimes de:






  — | Jebha |
| --- | --- | --- |

—

Délégations des Pêches Maritimes de:

—

Jebha

| — | Nador |
| --- | --- |

—

Nador

| — | Al Hoceima |
| --- | --- |

—

Al Hoceima

| — | M'diq |
| --- | --- |

—

M'diq

| — | Tanger |
| --- | --- |

—

Tanger

| — | Larache |
| --- | --- |

—

Larache

| — | Kenitra-Mehdia |
| --- | --- |

—

Kenitra-Mehdia

| — | Mohammedia |
| --- | --- |

—

Mohammedia

| — | Casablanca |
| --- | --- |

—

Casablanca

| — | El Jadida |
| --- | --- |

—

El Jadida

| — | Safi |
| --- | --- |

—

Safi

| — | Essaouira |
| --- | --- |

—

Essaouira

| — | Agadir |
| --- | --- |

—

Agadir

| — | Sidi Ifni |
| --- | --- |

—

Sidi Ifni

| — | Tan-Tan |
| --- | --- |

—

Tan-Tan

| — | Laâyoune |
| --- | --- |

—

Laâyoune

| — | Boujdour |
| --- | --- |

—

Boujdour

| — | Dakhla |
| --- | --- |

—

Dakhla

(d) :

| — | Same as point (c) |
| --- | --- |

—

Same as point (c)

| — | Direction des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes

(g) :

| — | Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime |
| --- | --- |

—

Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime

MOZAMBIK

(a):

| — | National Marine Institute (INAMAR) |
| --- | --- |

—

National Marine Institute (INAMAR)

(b) to (g):

| — | National Directorate of Fisheries Administration |
| --- | --- |

—

National Directorate of Fisheries Administration

(c):

| — | National Direction of Operations |
| --- | --- |

—

National Direction of Operations

MJANMAR

(a):

| — | Department of Marine Administration |
| --- | --- |

—

Department of Marine Administration

(b) to (g):

| — | Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation

NAMIBIJA

(a):

| — | Ministry of Works, Transport and Communication |
| --- | --- |

—

Ministry of Works, Transport and Communication

(b),(d),(f),(g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources

(c) and (e):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz)

NIZOZEMSKI ANTILI

(a),(e) and (f):

| — | Ministry of Economic Development |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development

(b):

| — | Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(c):

| — | Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development in consultation with the Ministry of Public Health, Environment and Nature

(d):

| — | Ministry of Economic Development / Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

Ministry of Economic Development / Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(g):

| — | Government of Curaçao |
| --- | --- |

—

Government of Curaçao

NOVA KALEDONIJA

(a),(b),(c),(e),(f) and (g):

| — | Service des Affaires maritimes, de la Marine Marchande et des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Service des Affaires maritimes, de la Marine Marchande et des Pêches Maritimes

(d):

| — | Etat-Major Inter-Armées |
| --- | --- |

—

Etat-Major Inter-Armées

NOVA ZELANDIJA

(a) to (g):

| — | Ministry for Primary Industries |
| --- | --- |

—

Ministry for Primary Industries

NIKARAGVA

(a):

| — | Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura |
| --- | --- |

—

Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura

(b),(d),(f),(g):

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo |
| --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo

(c) :

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:






  — | Delegación de INPESCA Puerto Cabezas |
| --- | --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:

—

Delegación de INPESCA Puerto Cabezas

| — | Delegación de INPESCA Chinandega |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Chinandega

| — | Delegación de INPESCA Bluefields |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Bluefields

| — | Delegación de INPESCA Rivas |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Rivas

(e):

| — | Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA |
| --- | --- |

—

Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA

NIGERIJA

(a):

| — | Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA) |
| --- | --- |

—

Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA)

(b):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development

(c),(d),(f):

| — | Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS)) |
| --- | --- |

—

Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS))

(e),(g):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries

NORVEŠKA

(a),(b),(e),(f),(g):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

(c):

| — | On behalf of the Directorate of Fisheries:






  — | Norges Sildesalgslag |
| --- | --- | --- |

—

On behalf of the Directorate of Fisheries:

—

Norges Sildesalgslag

| — | Norges Råfisklag |
| --- | --- |

—

Norges Råfisklag

| — | Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag

| — | Vest-Norges Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Vest-Norges Fiskesalgslag

| — | Rogaland Fiskesalgslag S/L |
| --- | --- |

—

Rogaland Fiskesalgslag S/L

| — | Skagerakfisk S/L |
| --- | --- |

—

Skagerakfisk S/L

(d):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

| — | The Norwegian Coastguard |
| --- | --- |

—

The Norwegian Coastguard

| — | The Police and the Public Prosecuting Authority |
| --- | --- |

—

The Police and the Public Prosecuting Authority

OMAN

(a) to (g):

| — | Ministry of Agriculture & Fisheries Wealth, Directorate General of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture & Fisheries Wealth, Directorate General of Fisheries

| — | Development, Department of Surveillance & Fisheries Licensing |
| --- | --- |

—

Development, Department of Surveillance & Fisheries Licensing

PAKISTAN

(a),(c),(e),(f):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

(b) and (d):

| — | Marine Fisheries Department / Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Department / Directorate of Fisheries

(g):

| — | Ministry of Livestock & Dairy Development |
| --- | --- |

—

Ministry of Livestock & Dairy Development

PANAMA

(a):

| — | Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante) |
| --- | --- |

—

Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante)

(b) :

| — | Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral |
| --- | --- |

—

Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral

(c) to (g):

| — | Administración General
  Secretaría General
  Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control |
| --- | --- |

—

Administración General

Secretaría General

Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control

PAPUA NOVA GVINEJA

(a),(b),(f),(g):

| — | PNG National Fisheries Authority |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority

(c),(d),(e):

| — | PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office

PERU

(a) and (b):

| — | Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

(c),(d),(e) :

| — | Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

(f) :

| — | Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción

(g) :

| — | Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción

FILIPINI

(a):

| — | Maritime Industry Authority |
| --- | --- |

—

Maritime Industry Authority

(b) to (g):

| — | Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture |
| --- | --- |

—

Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture

RUSIJA

(a) to (g):

| — | Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern. |
| --- | --- |

—

Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern.

SAINT PIERRE IN MIQUELON

(a),(c) to (g):

| — | DTAM – Service des affaires maritime et portuaires |
| --- | --- |

—

DTAM – Service des affaires maritime et portuaires

(b) :

| — | Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon |
| --- | --- |

—

Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon

SENEGAL

(a):

| — | Agence nationale des Affaires maritimes |
| --- | --- |

—

Agence nationale des Affaires maritimes

(b) :

| — | Ministre en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministre en charge de la Pêche

(c) :

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

(d) to (g) :

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

SEJŠELI

(a):

| — | Seychelles Maritime Safety Administration |
| --- | --- |

—

Seychelles Maritime Safety Administration

(b):

| — | Seychelles Licensing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Licensing Authority

(c) to (g):

| — | Seychelles Fishing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Fishing Authority

SALOMONOVI OTOKI

(a):

| — | Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID) |
| --- | --- |

—

Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID)

(b) to (g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR)

JUŽNA AFRIKA

(a) to (g):

| — | Branch: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Branch: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries

ŠRILANKA

(a) to (g):

| — | Department of Fisheries and Aquatic Resources |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries and Aquatic Resources

SVETA HELENA

(a):

| — | Registrar of Shipping, St. Helena Government |
| --- | --- |

—

Registrar of Shipping, St. Helena Government

(b),(d) to (g):

| — | Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government |
| --- | --- |

—

Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government

(c):

| — | H.M. Customs, Government of St Helena |
| --- | --- |

—

H.M. Customs, Government of St Helena

SURINAM

(a):

| — | Maritime Authority Suriname |
| --- | --- |

—

Maritime Authority Suriname

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries

TAJVAN

(a):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication |
| --- | --- |

—

Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication

(b):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

(c):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(d):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Coast Guard Administration, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Coast Guard Administration, Executive Yuan

(e):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(f):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(g):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

FRANCOSKA JUŽNA IN ANTARKTIČNA OZEMLJA

(a) to (g):

| — | Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et Antarctiques Françaises |
| --- | --- |

—

Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et Antarctiques Françaises

TAJSKA

(a) and (b):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

| — | The Marine Department |
| --- | --- |

—

The Marine Department

(c) to (g):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

TRISTAN DA CUNHA

(a):

| — | Administration Department |
| --- | --- |

—

Administration Department

(b),(d):

| — | Administration Department / Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Administration Department / Fisheries Department

(c),(e),(f),(g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

TUNIZIJA

(a):

| — | Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport |
| --- | --- |

—

Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport

(b) to (d) :

| — | Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine |
| --- | --- |

—

Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine

(e) to (g) :

| — | La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques |
| --- | --- |

—

La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques

TURČIJA

(a) and (b):

| — | 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs

(c):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs. |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs.

(d):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command

(e) to (g):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs

UKRAJINA

(a):

| — | State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port |
| --- | --- |

—

State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port

State Enterprise Maritime Administration of Kerch Sea Fishing Port

State Enterprise Office of Captain of Mariupol Sea Fishing Port State Enterprise Office of Captain of Sevastopol Sea Fishing Port

(c):

| — | State Agency of Fisheries of Ukraine
  Department of the State Agency of Fisheries of Ukraine in:






  — | Black Sea Basin |
| --- | --- | --- |

—

State Agency of Fisheries of Ukraine

Department of the State Agency of Fisheries of Ukraine in:

—

Black Sea Basin

| — | Azov Basin |
| --- | --- |

—

Azov Basin

| — | Chernihiv region |
| --- | --- |

—

Chernihiv region

| — | Chernivtsi region |
| --- | --- |

—

Chernivtsi region

| — | Cherkasy region |
| --- | --- |

—

Cherkasy region

| — | Khmelnytskyi region |
| --- | --- |

—

Khmelnytskyi region

| — | Kherson region |
| --- | --- |

—

Kherson region

| — | Kharkiv region |
| --- | --- |

—

Kharkiv region

| — | Ternopil region |
| --- | --- |

—

Ternopil region

| — | Sumy region |
| --- | --- |

—

Sumy region

| — | Rivne region |
| --- | --- |

—

Rivne region

| — | Poltava region |
| --- | --- |

—

Poltava region

| — | Odesa region |
| --- | --- |

—

Odesa region

| — | Mykolaiv region |
| --- | --- |

—

Mykolaiv region

| — | Lviv region |
| --- | --- |

—

Lviv region

| — | Luhansk region |
| --- | --- |

—

Luhansk region

| — | Department of protection, use and reproduction of water |
| --- | --- |

—

Department of protection, use and reproduction of water

| — | bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region |
| --- | --- |

—

bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region

| — | Kyiv and Kyiv region |
| --- | --- |

—

Kyiv and Kyiv region

| — | Ivano-Krankivsk region |
| --- | --- |

—

Ivano-Krankivsk region

| — | Zaporizhia region |
| --- | --- |

—

Zaporizhia region

| — | Zakarpattia region |
| --- | --- |

—

Zakarpattia region

| — | Zhytomyr region |
| --- | --- |

—

Zhytomyr region

| — | Donetsk region |
| --- | --- |

—

Donetsk region

| — | Dnipropetrovsk region |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk region

| — | Volyn region |
| --- | --- |

—

Volyn region

| — | Vinnytsia region |
| --- | --- |

—

Vinnytsia region

(b), (d) to (g):

| — | State Agency of Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine) |
| --- | --- |

—

State Agency of Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine)

ZDRUŽENI ARABSKI EMIRATI

(a) to (g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW)

ZDRUŽENO KRALJESTVO (2)

(a):

| — | England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Registrer of British Ships |
| --- | --- |

—

Guernsey: Registrer of British Ships

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(b):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(c),(d),(e):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Northern Ireland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(f),(g):

England, Scotland, Wales, Northern Ireland, Isle of Man, Guernsey, Jersey: Marine Management Organisation

ZDRUŽENA REPUBLIKA TANZANIJA

| — | Director of Fisheries Development |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries Development

URUGVAJ

(a) to (g):

| — | Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA) |
| --- | --- |

—

Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA)

ZDA

(a):

| — | United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security |
| --- | --- |

—

United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security

(b) to (g):

| — | National Marine Fisheries Service |
| --- | --- |

—

National Marine Fisheries Service

VENEZUELA

(a) to (b):

| — | Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura

VIETNAM

(a) to (b):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection at provincial level

(c) and (f):

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries

(d):

| — | Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH |
| --- | --- |

—

Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH

| — | Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces |
| --- | --- |

—

Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection. |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection.

(e) and (g):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH)

WALLIS IN FUTUNA

(a):

| — | Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes |
| --- | --- |

—

Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes

(b) and (g) :

| — | Le Préfet, Administrateur supérieur |
| --- | --- |

—

Le Préfet, Administrateur supérieur

(c) to (f) :

| — | Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche |
| --- | --- |

—

Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche

JEMEN

(a):

| — | Maritime Affairs Authority - Ministry of Transport |
| --- | --- |

—

Maritime Affairs Authority - Ministry of Transport

(b) to (g):

| — | Production & Marketing Services Sector - Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara |
| --- | --- |

—

Production & Marketing Services Sector - Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara

---

(1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

(2)  Uporablja se od 1. januarja 2021.

---

| 19.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/35

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok

(2021/C 93/04)

Image 1

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega za obtok, ki ga izda Francija

Eurokovanci, namenjeni za obtok, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opise motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njimi seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo za obtok namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica: Francija

Priložnostni motiv: Unicef

Opis motiva: Motiv prikazuje alegorijo Unicefovega dela, pri čemer so ključni element roke. Druga za drugo podpirajo zemeljsko oblo in povezujejo različna območja Zemlje. Pod motivom sta navedeni obletnica „75 ANS“ in kratica RF, vse skupaj pa obdaja lovorov venec. Ob zgornjem robu je ime „UNICEF“ skupaj z zadevnima datumoma in geslom Unicef „POUR CHAQUE ENFANT“ („Za vsakega otroka“).

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Predvideni obseg izdaje: 7 500 000

Datum izdaje: marec 2021

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 19.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10157 —
  Aurubis/TSR Recycling/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 93/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Aurubis AG, („Aurubis“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

Aurubis AG, („Aurubis“, Nemčija),

| — | TSR Recycling GmbH & Co. KG („TSR“, Nemčija), ki pripada podjetju Remondis SE & Co. KG (Nemčija), katerega končno obvladujoče podjetje je Rethmann SE & Co. KG (Nemčija), |
| --- | --- |

—

TSR Recycling GmbH & Co. KG („TSR“, Nemčija), ki pripada podjetju Remondis SE & Co. KG (Nemčija), katerega končno obvladujoče podjetje je Rethmann SE & Co. KG (Nemčija),

| — | novoustanovljeno skupno podjetje („JV“, Nemčija). |
| --- | --- |

—

novoustanovljeno skupno podjetje („JV“, Nemčija).

Podjetji Aurubis in TSR pridobita v smislu člena 3(1)(b) in 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem JV.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | Podjetje Aurubis je vertikalno integriran svetovni ponudnik neželezovih kovin in eden glavnih proizvajalcev bakra v Evropi. Njegova osnovna dejavnost je proizvodnja bakrenih katod iz bakrovih koncentratov in odpadnega bakra. Poleg tega predeluje bakrene katode v palice in profile, |
| --- | --- |

—

Podjetje Aurubis je vertikalno integriran svetovni ponudnik neželezovih kovin in eden glavnih proizvajalcev bakra v Evropi. Njegova osnovna dejavnost je proizvodnja bakrenih katod iz bakrovih koncentratov in odpadnega bakra. Poleg tega predeluje bakrene katode v palice in profile,

| — | Podjetje TSR se ukvarja s trgovanjem s sekundarnimi surovinami (predvsem odpadnimi) in njihovo predelavo za proizvajalce jekla in livarsko industrijo. Zbira, skladišči in obdeluje kovine, vključno z odpadnimi železovimi in neželezovimi kovinami, ter v omejenem obsegu elektronske odpadke. Poleg tega ponuja storitve odstranjevanja odpadkov in okoljske storitve, |
| --- | --- |

—

Podjetje TSR se ukvarja s trgovanjem s sekundarnimi surovinami (predvsem odpadnimi) in njihovo predelavo za proizvajalce jekla in livarsko industrijo. Zbira, skladišči in obdeluje kovine, vključno z odpadnimi železovimi in neželezovimi kovinami, ter v omejenem obsegu elektronske odpadke. Poleg tega ponuja storitve odstranjevanja odpadkov in okoljske storitve,

| — | Skupno podjetje (JV) naj bi bilo dejavno na področju recikliranja odpadnih kablov. |
| --- | --- |

—

Skupno podjetje (JV) naj bi bilo dejavno na področju recikliranja odpadnih kablov.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10157 — Aurubis/TSR Recycling/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 19.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/38

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10159 – Infosys/Daimler (Certain Assets and Personnel))

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 93/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Infosys Limited („Infosys“, Indija), |
| --- | --- |

—

Infosys Limited („Infosys“, Indija),

| — | nekatera sredstva IT, osebje, pogodbe in obveznosti podjetja Daimler AG („Daimler IT Assets“, Nemčija). |
| --- | --- |

—

nekatera sredstva IT, osebje, pogodbe in obveznosti podjetja Daimler AG („Daimler IT Assets“, Nemčija).

Podjetje Infosys pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad podjetjem Daimler IT Assets.

Koncentracija se izvede z nakupom sredstev.

2.

| — | za Infosys: globalni ponudnik digitalnih storitev in svetovanja na področju IT strankam iz različnih gospodarskih panog. |
| --- | --- |

—

za Infosys: globalni ponudnik digitalnih storitev in svetovanja na področju IT strankam iz različnih gospodarskih panog.

| — | za Daimler IT Assets: ponudnik storitev IT (služba za pomoč uporabnikom, orodja IT na delovnem mestu, podatkovni center, rešitve SAP) za notranjo uporabo podjetja Daimler AG, globalne družbe, ki razvija, proizvaja in distribuira avtomobilske izdelke, zlasti osebne avtomobile, tovornjake, kombinirana vozila in avtobuse. |
| --- | --- |

—

za Daimler IT Assets: ponudnik storitev IT (služba za pomoč uporabnikom, orodja IT na delovnem mestu, podatkovni center, rešitve SAP) za notranjo uporabo podjetja Daimler AG, globalne družbe, ki razvija, proizvaja in distribuira avtomobilske izdelke, zlasti osebne avtomobile, tovornjake, kombinirana vozila in avtobuse.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10159 — INFOSYS/DAIMLER (CERTAIN ASSETS AND PERSONNEL)

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

telefaks: +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 19.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/39

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 93/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„PERA MANTOVANA“

EU št.: PGI-IT-01533-AM01 – 19.7.2018

ZOP ( )ZGO (X)

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| C.OR.MA. Soc. Coop. |
| --- |
| Via Cantone, 20 – San Giovanni del Dosso (MN), Italy |

C.OR.MA. Soc. Coop.

Via Cantone, 20 – San Giovanni del Dosso (MN), Italy

Tel. +39 0386757323

Faks +39 0386757921

pera@opcorma.it

corma@pec.confcooperative.it

C.OR.MA. Soc. Coop. s sedežem na naslovu Via Cantone, 20 – San Giovanni del Dosso (MN) ima pravico vložiti zahtevek za spremembo v skladu s členom 13(1) odloka ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike št. 12511 z dne 14. oktobra 2013.

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☒

Geografsko območje

| ☒ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☒

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☒ | Označevanje |
| --- | --- |

☒

Označevanje

| ☒ | Drugo [pakiranje, nadzorni organ, oznaka] |
| --- | --- |

☒

Drugo [pakiranje, nadzorni organ, oznaka]

4.   Vrsta sprememb

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opis proizvoda

—   Člen 1 sedanje specifikacije proizvoda

„Zaščitena geografska označba ‚Pera Mantovana‘, ki ji sledi navedba ene od sort, določenih v členu 2 spodaj, se uporablja za sadeže, ki izpolnjujejo pogoje in zahteve, določene v tej specifikaciji proizvoda.“

se spremeni:

„Zaščitena geografska označba ‚Pera Mantovana‘ se uporablja za sadeže, ki izpolnjujejo pogoje in zahteve, določene v tej specifikaciji proizvoda.“

Besedilo „ki ji sledi navedba ene od sort, določenih v členu 2 spodaj“ se črta, ker se registrirano ime glasi „Pera Mantovana“ in sorte, navedene v specifikaciji proizvoda, ne spadajo pod registrirano ime, kot bi bilo mogoče napačno sklepati iz sedanjega besedila.

—   Člen 2 sedanje specifikacije proizvoda in točka 5(a) povzetka, ki je na voljo v zbirki DOOR

Člen 2 sedanje specifikacije proizvoda in točka 5(a) povzetka, ki je na voljo v zbirki DOOR

Stavka:

„Označba ‚Pera Mantovana‘ se uporablja izključno za sadeže naslednjih kultivarjev hrušk: abate fetel, conference, decana del comizio, kaiser, max red bartlett in williams.“

in

„Sadeži, pridelani iz sort hrušk williams, max red bartlett, conference, decana del comizio, abate fetel in kaiser, ki se gojijo na ustreznih zemljiščih z neintenzivnimi metodami.“

se spremenita:

„Označba ‚Pera Mantovana‘ se uporablja izključno za sadeže naslednjih kultivarjev hrušk: abate fetel, conference, decana del comizio, kaiser, max red bartlett, williams, carmen in santa maria.“

Dodani sta bili sorti carmen in santa maria.

Za zgodnejše uživanje sadežev z ZGO „Pera Mantovana“ in posodobitev nabora sort se predlaga, da se dodata zgodnji sorti carmen in santa maria, ki se obirata prej. Tako kot druge sorte, ki so že vključene v specifikacijo proizvoda z ZGO, sta bili sorti carmen in santa maria v preteklosti gojeni na tem območju, vendar prej nista bili vključeni zaradi proizvodnje v omejenih količinah. V zadnjih letih se je povpraševanje potrošnikov povečalo, tudi zaradi njune zgodnje proizvodnje.

Sprememba se nanaša tudi na točko 5(a) povzetka, ki je na voljo v zbirki DOOR, in je bila vključena v točko 3.2 enotnega dokumenta.

—   Člen 6 sedanje specifikacije proizvoda

Člen 6 sedanje specifikacije proizvoda

Naslednje besedilo:

ZGO „Pera Mantovana“ mora imeti ob sprostitvi na trg naslednje značilnosti:

Abate fetel

lupina: svetlo zelenkasto rumena, rjaste barve ob jamici pri muhi in peclju;

oblika: spodaj odebeljena, precej podolgovata;

velikost: najmanjši premer je 65 mm;

povprečna teža sadeža: najmanj 260 g;

vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

čvrstost: 5;

okus: sladek.

Conference

lupina: zelenkasto rumena z rjasto barvo okrog jamice pri muhi, ki pogosto pokriva spodnjo tretjino

sadeža;

oblika: pogosto simetrična hruškasta;

velikost: premer je 60 mm;

povprečna teža sadeža: najmanj 158 g;

vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

čvrstost: 5,5;

okus: sladek.

Decana del comizio

lupina: gladka, svetlo zelenkasto rumena, na delu, izpostavljenem soncu, pogosto rožnata, ponekod rjaste barve;

oblika: stožčasta;

velikost: najmanjši premer je 70 mm;

povprečna teža sadeža: najmanj 240 g;

vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

čvrstost: 4;

okus: sladek, aromatičen.

Kaiser

lupina: hrapava, v celoti rjaste barve;

oblika: hruškasta, spodaj odebeljena;

velikost: najmanjši premer je 65 mm;

povprečna teža sadeža: najmanj 250 g;

vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

čvrstost: 5,7;

okus: rahla, sočna in mehka pulpa prijetnega okusa.

Williams in max red bartlett

lupina: gladka, z osnovo rumene barve, bolj ali manj prekrita z rožnato ali živo rdečo barvo, ponekod progasta;

oblika: manjša hruškasta;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

povprečna teža sadeža: najmanj 185 g;

vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

čvrstost: 6,5;

okus: sladek, aromatičen.

se spremeni in prestavi v člen 2 spremenjene specifikacije proizvoda:

ZGO „Pera Mantovana“ mora imeti ob sprostitvi na trg naslednje značilnosti:

Abate fetel

lupina: svetlo zelenkasto rumena, rjaste barve ob jamici pri muhi in peclju;

oblika: spodaj odebeljena, precej podolgovata;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 5,5/0,5 kg/cm2.

Conference

lupina: zelenkasto rumena z rjasto barvo okrog jamice pri muhi, ki pogosto pokriva spodnjo tretjino sadeža;

oblika: pogosto simetrična hruškasta;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 5,5/0,5 kg/cm2.

Decana del comizio

lupina: gladka, svetlo zelenkasto rumena, pogosto rožnata, ponekod rjaste barve;

oblika: stožčasta;

velikost: najmanjši premer je 70 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 4,5/0,5 kg/cm2.

Kaiser

lupina: hrapava, v celoti rjaste barve;

oblika: hruškasta, spodaj odebeljena;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 6,0/0,5 kg/cm2.

Williams in max red bartlett

lupina: gladka, z osnovo rumene barve, bolj ali manj prekrita z rožnato ali živo rdečo barvo, ponekod progasta;

oblika: manjša hruškasta;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 7,0/0,5 kg/cm2.

Pri opisih značilnosti sadežev vseh sort so bile vnesene naslednje spremembe:

| — | Povprečna teža sadeža je bila črtana, saj ne predstavlja kvalitativnega vidika in je neposredno povezana z velikostjo. Poleg teže je velikost sadeža tista, ki določa kvalitativni in komercialni vidik. |
| --- | --- |

—

Povprečna teža sadeža je bila črtana, saj ne predstavlja kvalitativnega vidika in je neposredno povezana z velikostjo. Poleg teže je velikost sadeža tista, ki določa kvalitativni in komercialni vidik.

| — | Opis okusa je bil črtan, saj predstavlja subjektiven parameter in ga je zato težko oceniti. |
| --- | --- |

—

Opis okusa je bil črtan, saj predstavlja subjektiven parameter in ga je zato težko oceniti.

| — | V zvezi s parametrom „čvrstosti“ se predlaga dopolnitev z besedo „največja“ in mersko enoto (kg), s čimer se določi najvišja vrednost, ki ne sme biti presežena. |
| --- | --- |

—

V zvezi s parametrom „čvrstosti“ se predlaga dopolnitev z besedo „največja“ in mersko enoto (kg), s čimer se določi najvišja vrednost, ki ne sme biti presežena.

| — | Zaradi večje jasnosti se pred besedama „vsebnost sladkorja“ predlaga dopolnitev z besedo „najnižja“. Vrednosti, navedene v specifikaciji proizvoda, je zato treba obravnavati kot spodnjo mejo. |
| --- | --- |

—

Zaradi večje jasnosti se pred besedama „vsebnost sladkorja“ predlaga dopolnitev z besedo „najnižja“. Vrednosti, navedene v specifikaciji proizvoda, je zato treba obravnavati kot spodnjo mejo.

Poleg tega:

| — | pri sorti abate fetel:
  velikost je bila spremenjena z najmanjšega premera 65 mm na 60 mm; |
| --- | --- |

—

pri sorti abate fetel:

velikost je bila spremenjena z najmanjšega premera 65 mm na 60 mm;

| — | pri sorti kaiser:
  velikost je bila spremenjena z najmanjšega premera 65 mm na 60 mm. |
| --- | --- |

—

pri sorti kaiser:

velikost je bila spremenjena z najmanjšega premera 65 mm na 60 mm.

Predlaga se rahlo zmanjšanje velikosti sort abate fetel in kaiser, in sicer z najmanjšega premera 65 mm na 60 mm. Vzrok za to je povečano povpraševanje v preteklih letih po manjši velikosti sadežev (za posamezne obroke) za uporabo v obratih javne prehrane, v šolah (sistem razdeljevanja sadja v šolah) in v vseh primerih, ko se sadje uživa zunaj doma.

Za naslednje sorte se zahteva zvišanje vrednosti parametra čvrstosti: pri sorti abate fetel s 5 na 5,5, pri sorti kaiser s 5,7 na 6, pri sorti decana del comizio s 4 na 4,5 ter pri sortah williams in max red bartlett s 6,5 na 7. Upoštevati je treba najvišjo vrednost parametra čvrstosti, izraženo v kg/cm2. Ta vrednost se je zvišala, da bi se proizvod lahko skladiščil pod optimalnimi pogoji in tako bolje ustrezal zahtevam potrošnikov v smislu kakovosti ter da bi lahko dlje ostal na trgu, zlasti pri izvozu.

2

V skladu s spremembo iz člena 2 zgoraj so bili dodani tudi naslednji opisni parametri za sorti santa maria in carmen.

Santa maria

lupina: gladka, z osnovo zelenkasto rumene barve;

oblika: hruškasta ali prisekana hruškasta;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 6,0/0,5 kg/cm2.

Carmen

lupina: zelena z rožnatimi odtenki;

oblika: spodaj odebeljena, nekoliko podolgovata;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 6,0/0,5 kg/cm2.

Sprememba je bila vključena v točko 3.2 enotnega dokumenta, njen namen pa je dodati kemijske in fizikalne lastnosti na seznam sort, za katere je dovoljena ZGO „Pera Mantovana“, kot je določeno v povzetku, ki je na voljo v zbirki DOOR.

Geografsko območje

Geografsko območje

Člen 3 sedanje specifikacije proizvoda

Člen 3 sedanje specifikacije proizvoda

Zaradi združitve več občin so potrebni številni popravki navedenih imen. Zlasti:

| — | združitev občin Carbonara sul Po in Borgofranco sul Po je privedla do ustanovitve nove občine Borgocarbonara, |
| --- | --- |

—

združitev občin Carbonara sul Po in Borgofranco sul Po je privedla do ustanovitve nove občine Borgocarbonara,

| — | združitev občin Borgoforte in Virgilio je privedla do ustanovitve nove občine Borgo Virgilio, |
| --- | --- |

—

združitev občin Borgoforte in Virgilio je privedla do ustanovitve nove občine Borgo Virgilio,

| — | združitev občin Pieve di Coriano, Revere in Villa Poma je privedla do ustanovitve nove občine Borgo Mantovano, |
| --- | --- |

—

združitev občin Pieve di Coriano, Revere in Villa Poma je privedla do ustanovitve nove občine Borgo Mantovano,

| — | združitev občin Sermide in Felonica je privedla do ustanovitve nove občine Sermide e Felonica. |
| --- | --- |

—

združitev občin Sermide in Felonica je privedla do ustanovitve nove občine Sermide e Felonica.

Člen 3 se ustrezno spremeni:

„Območje proizvodnje obsega del ozemlja pokrajine Mantova, ki je primeren za gojenje hrušk, in vključuje naslednje občine: Sabbioneta, Commessaggio, Viadana, Pomponesco, Dosolo, Gazzuolo, Suzzara, Borgo Virgilio, Motteggiana, Bagnolo San Vito, Sustinente, Gonzaga, Pegognaga, Moglia, San Benedetto Po, Quistello, Quingentole, San Giacomo delle Segnate, San Giovanni del Dosso, Schivenoglia, Borgo Mantovano, Ostiglia, Serravalle a Po, Poggio Rusco, Magnacavallo, Borgocarbonara in Sermide e Felonica.“

Sprememba se nanaša tudi na točko 5(c) povzetka, ki je na voljo v zbirki DOOR, in je bila vključena v točko 4 enotnega dokumenta.

Dokazilo o poreklu

Dokazilo o poreklu

—   Člen 5 sedanje specifikacije proizvoda

Člen 5 sedanje specifikacije proizvoda

Naslednji odstavek:

„Dežela Lombardija preveri izpolnjevanje ustreznih tehničnih pogojev, kot so opisani v členu 4 zgoraj. Hruške, primerne za proizvodnjo proizvoda ‚Pera Mantovana‘, so vpisane v ustrezni register, ki se vzpostavlja, posodablja in objavlja enkrat letno. Izvod navedenega registra se predloži vsem občinam na geografskem območju.

Ministrstvo za kmetijske, živilske in gozdne vire navede postopke, ki jih je treba upoštevati glede prijave in popisa letne proizvodnje ter pridobitve ustreznih potrdil za pravilno in primerno spremljanje proizvodnje, ki se vsako leto prizna in trži z zaščiteno geografsko označbo.“

se zamenja in prestavi v člen 4:

„Vsaka faza proizvodnega postopka se spremlja z beleženjem vseh vhodnih in izhodnih proizvodov za vsako fazo posebej.

Nadzorni organ zagotavlja sledljivost proizvoda s pomočjo registrov proizvajalcev in pakirnic, ki jih vodi v ta namen, ter prijav uporabljenih katastrskih parcel in proizvedenih količin. Vsi proizvajalci, vpisani v ustrezne registre, se preverjajo v skladu s specifikacijo proizvoda in načrtom nadzora, povezanim z njo, ki ga pripravi nadzorni organ.“

Ta odstavek je bilo treba nadomestiti za uskladitev specifikacije proizvoda z zahtevami Uredbe (EU) št. 1151/2012.

Za preverjanje skladnosti s tehničnimi pogoji, opisanimi v specifikaciji proizvoda, ni pristojna dežela Lombardija, temveč nadzorni organ, ki ga v ta namen pooblasti ministrstvo za kmetijske, živilske in gozdarske politike.

Novo besedilo ne spreminja določb v zvezi z vnosom sadovnjakov hrušk v registre/sezname in obveščanjem o proizvodnji, kar po veljavnih pravilih neposredno vodi nadzorni organ v skladu z ustreznim načrtom nadzora, ki ga odobri ministrstvo za kmetijske, živilske in gozdarske politike.

Zato je to uradna sprememba odstavka, ki ne spreminja dosedanjih nadzornih postopkov.

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

—   Člen 4 sedanje specifikacije proizvoda

Člen 4 sedanje specifikacije proizvoda

| — | Črta se naslednji stavek:

  „Namakanje, gnojenje ter drugi načini gojenja in kmetovanja se morajo izvajati v skladu s tehničnimi pravili, ki jih določijo pristojne službe dežele Lombardije.“

  Prakse gojenja in kmetovanja so del zgodovinske dediščine proizvodnega območja, pri čemer ima javni organ le podporno vlogo pri izboljševanju kakovosti proizvodov s pripravo kmetijskih specifikacij in pravil za zaščito integrirane pridelave. Poleg tega v skladu s spremembo iz prejšnje točke preverjanje skladnosti s kmetijskimi praksami, določenimi v specifikaciji proizvoda, izvaja nadzorni organ, ki ga pooblasti ministrstvo za kmetijske, živilske in gozdarske politike.
  Ta sprememba odstavka zato ne spreminja dosedanjih nadzornih postopkov. |
| --- | --- |

—

Črta se naslednji stavek:

„Namakanje, gnojenje ter drugi načini gojenja in kmetovanja se morajo izvajati v skladu s tehničnimi pravili, ki jih določijo pristojne službe dežele Lombardije.“

Prakse gojenja in kmetovanja so del zgodovinske dediščine proizvodnega območja, pri čemer ima javni organ le podporno vlogo pri izboljševanju kakovosti proizvodov s pripravo kmetijskih specifikacij in pravil za zaščito integrirane pridelave. Poleg tega v skladu s spremembo iz prejšnje točke preverjanje skladnosti s kmetijskimi praksami, določenimi v specifikaciji proizvoda, izvaja nadzorni organ, ki ga pooblasti ministrstvo za kmetijske, živilske in gozdarske politike.

Ta sprememba odstavka zato ne spreminja dosedanjih nadzornih postopkov.

| — | Naslednji stavek:

  „Uporabijo se lahko splošno uveljavljene sadilne razdalje, pri čemer lahko pri novih zasaditvah gostota znaša največ 5 000 rastlin na hektar.“

  se spremeni:

  „Uporabijo se lahko splošno uveljavljene sadilne razdalje, pri čemer lahko pri novih zasaditvah gostota znaša največ 6 000 rastlin na hektar.“

  Največja gostota na hektar se je povečala na 6 000 rastlin.
  Na podlagi zahteve za uvedbo metode „navpičnega“ gojenja, ki se je razvilo iz vretenaste gojitvene oblike, se predlaga povečanje največjega števila rastlin na hektar s 5 000 na 6 000, s čimer se rastlina prilagodi naprednejšim tehnikam, hkrati pa se ohrani enaka kakovost končnega proizvoda, kot je opisana v specifikaciji proizvoda. |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek:

„Uporabijo se lahko splošno uveljavljene sadilne razdalje, pri čemer lahko pri novih zasaditvah gostota znaša največ 5 000 rastlin na hektar.“

se spremeni:

„Uporabijo se lahko splošno uveljavljene sadilne razdalje, pri čemer lahko pri novih zasaditvah gostota znaša največ 6 000 rastlin na hektar.“

Največja gostota na hektar se je povečala na 6 000 rastlin.

Na podlagi zahteve za uvedbo metode „navpičnega“ gojenja, ki se je razvilo iz vretenaste gojitvene oblike, se predlaga povečanje največjega števila rastlin na hektar s 5 000 na 6 000, s čimer se rastlina prilagodi naprednejšim tehnikam, hkrati pa se ohrani enaka kakovost končnega proizvoda, kot je opisana v specifikaciji proizvoda.

| — | Naslednji stavek:

  „Dovoljene standardne metode gojenja temeljijo na obliki „emilijske vaze“ in njenih različicah; dovoljeni špalirni obliki sta pahljačasta in vretenasta oblika ter njune različice.“ |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek:

„Dovoljene standardne metode gojenja temeljijo na obliki „emilijske vaze“ in njenih različicah; dovoljeni špalirni obliki sta pahljačasta in vretenasta oblika ter njune različice.“

se spremeni:

„Standardne metode gojenja temeljijo na obliki „emilijske vaze“ in njenih različicah; dovoljene špalirne oblike so pahljačasta, vretenasta in navpična oblika ter njihove različice.“

„Navpična oblika“ je bila vključena med metode gojenja, saj se je razvila iz vretenaste gojitvene oblike.

| — | Naslednji stavek:

  „Načini gojenja morajo obsegati vsaj eno zimsko rez in dve rezi v rastni dobi.“

  se spremeni:

  „Načini gojenja morajo obsegati vsaj eno zimsko rez.“

  Zahteva po „dveh rezeh v rastni sezoni“ se črta, saj so takšni postopki zdaj zaradi zdravstvenega varstva rastlin prepovedani: odstranjevanje mladik olajša vstop v rastlino patogenu Erwinia amylovora, ki povzroča hrušev ožig. |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek:

„Načini gojenja morajo obsegati vsaj eno zimsko rez in dve rezi v rastni dobi.“

se spremeni:

„Načini gojenja morajo obsegati vsaj eno zimsko rez.“

Zahteva po „dveh rezeh v rastni sezoni“ se črta, saj so takšni postopki zdaj zaradi zdravstvenega varstva rastlin prepovedani: odstranjevanje mladik olajša vstop v rastlino patogenu Erwinia amylovora, ki povzroča hrušev ožig.

Erwinia amylovora

| — | Naslednji stavek:

  „Pri zagotavljanju varstva rastlin je treba, kadar je mogoče, uporabljati predvsem celostne ali ekološke postopke.“

  se preoblikuje:

  „Pri zagotavljanju varstva rastlin je treba uporabljati celostne ali ekološke postopke.“

  Stavek se preoblikuje, da je natančnejši in kmete zavezuje k uporabi celostnih ali ekoloških postopkov. |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek:

„Pri zagotavljanju varstva rastlin je treba, kadar je mogoče, uporabljati predvsem celostne ali ekološke postopke.“

se preoblikuje:

„Pri zagotavljanju varstva rastlin je treba uporabljati celostne ali ekološke postopke.“

Stavek se preoblikuje, da je natančnejši in kmete zavezuje k uporabi celostnih ali ekoloških postopkov.

| — | Naslednji stavek:

  „Na hektar se lahko pridela največ 45 000 kg vseh dovoljenih sort.“

  se spremeni:

  „Na hektar se lahko pridela največ 55 000 kg vseh dovoljenih sort.“

  Največja proizvodnja na hektar se poveča na 55 000 kg za vse dovoljene sorte. Predlaga se, da se največja proizvodnja na hektar poveča s 45 000 kg na 55 000 kg, saj so z novimi tehničnimi inovacijami, ki so bile vpeljane v kmetijstvo v preteklih letih (fertigacija, nove podlage, gostejši nasadi, nove sorte itd.), mogoči večji donosi, ne da bi bile pri tem ogrožene posebne značilnosti proizvoda. |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek:

„Na hektar se lahko pridela največ 45 000 kg vseh dovoljenih sort.“

se spremeni:

„Na hektar se lahko pridela največ 55 000 kg vseh dovoljenih sort.“

Največja proizvodnja na hektar se poveča na 55 000 kg za vse dovoljene sorte. Predlaga se, da se največja proizvodnja na hektar poveča s 45 000 kg na 55 000 kg, saj so z novimi tehničnimi inovacijami, ki so bile vpeljane v kmetijstvo v preteklih letih (fertigacija, nove podlage, gostejši nasadi, nove sorte itd.), mogoči večji donosi, ne da bi bile pri tem ogrožene posebne značilnosti proizvoda.

| — | Črta se naslednji stavek:

  „Dežela Lombardija ob upoštevanju sezonsko odvisnega razvoja in okoljskih razmer za gojenje vsako leto do 15. julija okvirno določi povprečno proizvodnjo na enoto v okviru zgornjih meja za vsak kultivar, naveden v členu 2.“

  Predlaga se, da se ta pristojnost dežele Lombardije črta, ker ni pomembna za vsebino specifikacije proizvoda, v kateri je jasno določena zgornja meja proizvodnje na hektar, ki jo morajo kmetje upoštevati. |
| --- | --- |

—

Črta se naslednji stavek:

„Dežela Lombardija ob upoštevanju sezonsko odvisnega razvoja in okoljskih razmer za gojenje vsako leto do 15. julija okvirno določi povprečno proizvodnjo na enoto v okviru zgornjih meja za vsak kultivar, naveden v členu 2.“

Predlaga se, da se ta pristojnost dežele Lombardije črta, ker ni pomembna za vsebino specifikacije proizvoda, v kateri je jasno določena zgornja meja proizvodnje na hektar, ki jo morajo kmetje upoštevati.

| — | Stavek:

  „Pri konzerviranju sadežev, ki se lahko označijo z ZGO ‚Pera Mantovana‘, je treba uporabiti način hlajenja.“

  se spremeni:

  „Pri konzerviranju sadežev, ki ustrezajo pogojem za trženje z ZGO ‚Pera Mantovana‘, je treba uporabiti način hlajenja.“

  Stavek je bil predelan z namenom večjega poudarka na ustreznosti proizvoda za pridobitev potrdila o ZGO. |
| --- | --- |

—

Stavek:

„Pri konzerviranju sadežev, ki se lahko označijo z ZGO ‚Pera Mantovana‘, je treba uporabiti način hlajenja.“

se spremeni:

„Pri konzerviranju sadežev, ki ustrezajo pogojem za trženje z ZGO ‚Pera Mantovana‘, je treba uporabiti način hlajenja.“

Stavek je bil predelan z namenom večjega poudarka na ustreznosti proizvoda za pridobitev potrdila o ZGO.

| — | Črta se naslednji stavek:

  „Vlažnost in temperatura v hladilnicah morata ustrezati zahtevam glede kakovosti.“

  Zdi se primerno črtati ta stavek, saj ne vsebuje objektivnih in merljivih parametrov, zaradi česar je nejasen in nepopoln. Poleg tega se lahko parametra vlažnosti in temperature v hladilnicah spreminjata glede na različne zahteve kupcev v zvezi z zrelostjo proizvoda. |
| --- | --- |

—

Črta se naslednji stavek:

„Vlažnost in temperatura v hladilnicah morata ustrezati zahtevam glede kakovosti.“

Zdi se primerno črtati ta stavek, saj ne vsebuje objektivnih in merljivih parametrov, zaradi česar je nejasen in nepopoln. Poleg tega se lahko parametra vlažnosti in temperature v hladilnicah spreminjata glede na različne zahteve kupcev v zvezi z zrelostjo proizvoda.

| — | Stavek:

  „Sorte conference, decana del comizio in kaiser, ki se tržijo spomladi, je treba hraniti v kontrolirani atmosferi.“

  se spremeni:

  „Količine sort (williams, max red bartlett, abate fetel, conference, decana del comizio in kaiser), ki se tržijo spomladi, je treba hraniti v kontrolirani atmosferi.“

  S tem formalnim popravkom se poudari, da gre za „količine“, ki se tržijo.
  Poleg tega se z uvedbo novih načinov konzerviranja lahko spomladi tržijo tudi sorte williams, max red bartlett in abate fetel, zato se zahteva njihova vključitev v specifikacijo proizvoda. |
| --- | --- |

—

Stavek:

„Sorte conference, decana del comizio in kaiser, ki se tržijo spomladi, je treba hraniti v kontrolirani atmosferi.“

se spremeni:

„Količine sort (williams, max red bartlett, abate fetel, conference, decana del comizio in kaiser), ki se tržijo spomladi, je treba hraniti v kontrolirani atmosferi.“

S tem formalnim popravkom se poudari, da gre za „količine“, ki se tržijo.

Poleg tega se z uvedbo novih načinov konzerviranja lahko spomladi tržijo tudi sorte williams, max red bartlett in abate fetel, zato se zahteva njihova vključitev v specifikacijo proizvoda.

Povezava

Povezava

Informacije iz leta 1998 za vključitev proizvoda „Pera Mantovana“ v register ZOP-ZGO Evropske unije so bile dodane v specifikacijo proizvoda in navedene v točki 5 enotnega dokumenta; to je bilo vključeno v točko 5(d) in (f) povzetka, ki je na voljo v zbirki DOOR. Poleg tega so bile določene zahteve, ki so podlaga za registracijo označbe „Pera Mantovana“. Ker so te informacije že vključene v registracijsko dokumentacijo, je sprememba izključno redakcijska.

Dodajo se naslednje informacije:

„Zahteva za registracijo temelji na kakovosti sadežev z označbo ‚Pera Mantovana‘, kar je posledica naravnih dejavnikov.

Območje, ki se tradicionalno imenuje Oltrepò Mantovano, ima nekaj najstarejših in najzanimivejših primerov kakovostnega gojenja hrušk.

Med območjem Oltrepò Mantovano in značilnostmi lokalne proizvodnje hrušk skozi zgodovino obstaja tesna povezava.

Na ozemlju prevladuje velika aluvialna ravnina, kjer so se sčasoma združile naplavine različnih povodij. To je zemljo znatno obogatilo z minerali in ustvarilo rodovitna tla, ki omogočajo proizvodnjo hrušk z odličnimi rezultati glede kakovosti.

Hruške se lahko na tem območju gojijo brez načinov ‚siljenja‘, ki so zaradi tehnoloških inovacij v zadnjih letih na voljo v kmetijstvu, pri čemer se ustrezno izkoriščajo naravni pogoji zadevnega območja, ki se bistveno razlikujejo od pogojev sosednjih območij.

Številne znanstvene študije so pokazale posebno primernost tega območja za proizvodnjo hrušk in potrdile izjemno rodovitnost zemlje, na kateri se goji ‚Pera Mantovana‘.

Kmetje na tem območju gojijo hruške že več sto let.

Hruške so več stoletij veljale za dragocen sadež, ki pa je bil omejen predvsem na ‚brole‘ [kuhinjske vrtove] plemiških dvorov.

V dvajsetem stoletju so se izboljšale tržne strukture, transport in skladišča, zato je gojenje hrušk doživelo razmah, kar je privedlo do izboljšav v količini in kakovosti.“

Drugo

Drugo

Pakiranje in označevanje

Pakiranje in označevanje

Člen 7 sedanje specifikacije proizvoda

Člen 7 sedanje specifikacije proizvoda

| — | Odstavek:

  „Pri trženju v prehrambne namene mora biti proizvod ‚Pera Mantovana‘ zapakiran na način, ki omogoča pritrjevanje posebnih oznak. Embalaža mora biti vedno zapečatena tako, da vsebine ni mogoče odstraniti, ne da bi se pretrgal pečat.“

  se spremeni:

  „Pri trženju mora biti proizvod ‚Pera Mantovana‘ pakiran tako, da je mogoče pritrditi posebno oznako z napisom ‚Pera Mantovana‘ in ‚Indicazione Geografica Protetta‘ [‚Zaščitena geografska označba‘] ali njeno kratico ‚IGP‘ [‚ZGO‘] na 50 % posameznih sadežev v pakiranju ali neposredno na embalažo, če je zapečatena.“

  Črta se naslednji stavek: „Embalaža mora biti vedno zapečatena tako, da vsebine ni mogoče odstraniti, ne da bi se pretrgal pečat“, pri čemer se doda pojasnilo, da je treba proizvod „Pera Mantovana“ zapakirati tako, da je mogoče pritrditi posebno oznako na 50 % posameznih sadežev ali neposredno na embalažo, če je zapečatena.
  Sprememba upošteva številne težave, povezane z različnimi vrstami embalaže, ki se lahko uporabljajo. Vsa embalaža ni primerna za pečatenje, zlasti v primeru velikih pakiranj, kot so gajbe, škatle in zaboji, za prodajo proizvoda po kosih. Da se zagotovi identifikacija sadeža, se zdi primerno, da ima vsaj 50 % sadežev v takšni embalaži nalepke; v primeru pakiranj brez nalepk na sadežih se zdi primerno, da se pakiranje zapečati tako, da vsebine ni mogoče odstraniti, ne da bi se pretrgal pečat.
  Odstavek, ki je bil spremenjen, kot je navedeno zgoraj, je bil dodan v točko 3.5 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Odstavek:

„Pri trženju v prehrambne namene mora biti proizvod ‚Pera Mantovana‘ zapakiran na način, ki omogoča pritrjevanje posebnih oznak. Embalaža mora biti vedno zapečatena tako, da vsebine ni mogoče odstraniti, ne da bi se pretrgal pečat.“

se spremeni:

„Pri trženju mora biti proizvod ‚Pera Mantovana‘ pakiran tako, da je mogoče pritrditi posebno oznako z napisom ‚Pera Mantovana‘ in ‚Indicazione Geografica Protetta‘ [‚Zaščitena geografska označba‘] ali njeno kratico ‚IGP‘ [‚ZGO‘] na 50 % posameznih sadežev v pakiranju ali neposredno na embalažo, če je zapečatena.“

Črta se naslednji stavek: „Embalaža mora biti vedno zapečatena tako, da vsebine ni mogoče odstraniti, ne da bi se pretrgal pečat“, pri čemer se doda pojasnilo, da je treba proizvod „Pera Mantovana“ zapakirati tako, da je mogoče pritrditi posebno oznako na 50 % posameznih sadežev ali neposredno na embalažo, če je zapečatena.

Sprememba upošteva številne težave, povezane z različnimi vrstami embalaže, ki se lahko uporabljajo. Vsa embalaža ni primerna za pečatenje, zlasti v primeru velikih pakiranj, kot so gajbe, škatle in zaboji, za prodajo proizvoda po kosih. Da se zagotovi identifikacija sadeža, se zdi primerno, da ima vsaj 50 % sadežev v takšni embalaži nalepke; v primeru pakiranj brez nalepk na sadežih se zdi primerno, da se pakiranje zapečati tako, da vsebine ni mogoče odstraniti, ne da bi se pretrgal pečat.

Odstavek, ki je bil spremenjen, kot je navedeno zgoraj, je bil dodan v točko 3.5 enotnega dokumenta.

| — | Naslednji stavek se doda zato, da se lahko pakirnice prosto odločajo glede vrste embalaže in se tako bolje odzivajo na potrebe trga.

  „Uporablja se lahko vsa embalaža, sprejeta v EU v skladu z veljavno zakonodajo, ne glede na to, ali se lahko zapečati (košare, platoji) oziroma ali je odprta (gajbe, škatle, zaboji).“ |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek se doda zato, da se lahko pakirnice prosto odločajo glede vrste embalaže in se tako bolje odzivajo na potrebe trga.

„Uporablja se lahko vsa embalaža, sprejeta v EU v skladu z veljavno zakonodajo, ne glede na to, ali se lahko zapečati (košare, platoji) oziroma ali je odprta (gajbe, škatle, zaboji).“

| — | Odstavek:

  „Proizvod je treba tržiti od 10. avgusta do 31. maja naslednjega leta, zlasti v obdobjih, navedenih spodaj za vsak kultivar:
  Abate fetel: od 20. septembra do 10. februarja;
  Conference: od 15. oktobra do 30. maja;
  Decana del comizio: od 30. septembra do 30. marca;
  Kaiser: od 15. septembra do 15. marca;
  Max red bartlett: od 20. avgusta do 10. novembra;
  Williams: od 10. avgusta do 10. novembra.“

  se spremeni:

  „Proizvod je treba tržiti v obdobju med 15. julijem in 30. junijem naslednjega leta.“

  Obdobje, ko se proizvod lahko trži, se spremeni: „Proizvod je treba tržiti v obdobju med 15. julijem in 30. junijem naslednjega leta.“ Črta se naslednje besedilo: „zlasti v obdobjih, navedenih spodaj za vsak kultivar“ in ustrezne informacije za vsak kultivar. Predlaga se sprememba začetnega in končnega datuma trženja proizvoda: |
| --- | --- |

—

Odstavek:

„Proizvod je treba tržiti od 10. avgusta do 31. maja naslednjega leta, zlasti v obdobjih, navedenih spodaj za vsak kultivar:

Abate fetel: od 20. septembra do 10. februarja;

Conference: od 15. oktobra do 30. maja;

Decana del comizio: od 30. septembra do 30. marca;

Kaiser: od 15. septembra do 15. marca;

Max red bartlett: od 20. avgusta do 10. novembra;

Williams: od 10. avgusta do 10. novembra.“

se spremeni:

„Proizvod je treba tržiti v obdobju med 15. julijem in 30. junijem naslednjega leta.“

Obdobje, ko se proizvod lahko trži, se spremeni: „Proizvod je treba tržiti v obdobju med 15. julijem in 30. junijem naslednjega leta.“ Črta se naslednje besedilo: „zlasti v obdobjih, navedenih spodaj za vsak kultivar“ in ustrezne informacije za vsak kultivar. Predlaga se sprememba začetnega in končnega datuma trženja proizvoda:

| — | začetni datum trženja proizvoda: 15. julij namesto 10. avgust za promocijo zgodnjih kultivarjev carmen in santa maria, katerih vključitev se zahteva, in ker je bilo treba z obiranjem vseh sort v preteklih letih zaradi podnebnih sprememb vedno pogosteje začeti prej; |
| --- | --- |

—

začetni datum trženja proizvoda: 15. julij namesto 10. avgust za promocijo zgodnjih kultivarjev carmen in santa maria, katerih vključitev se zahteva, in ker je bilo treba z obiranjem vseh sort v preteklih letih zaradi podnebnih sprememb vedno pogosteje začeti prej;

| — | končni datum trženja proizvoda: prestavljen z 31. maja na 30. junij, saj sodobni načini konzerviranja, ki so se postopoma razvili, omogočajo daljše hranjenje proizvoda brez poslabšanja njegove kakovosti. Poleg tega ponudba zaradi tržnih zahtev ne sme biti skoncentrirana v kratkem obdobju. Datumi, določeni za trženje posameznih sort, so povezani s sezonskimi vremenskimi razmerami, ki so vse bolj spremenljive, zato omejevanje na točno določene datume ni več realno. |
| --- | --- |

—

končni datum trženja proizvoda: prestavljen z 31. maja na 30. junij, saj sodobni načini konzerviranja, ki so se postopoma razvili, omogočajo daljše hranjenje proizvoda brez poslabšanja njegove kakovosti. Poleg tega ponudba zaradi tržnih zahtev ne sme biti skoncentrirana v kratkem obdobju. Datumi, določeni za trženje posameznih sort, so povezani s sezonskimi vremenskimi razmerami, ki so vse bolj spremenljive, zato omejevanje na točno določene datume ni več realno.

| — | Odstavek:

  „Na embalaži mora biti z enako velikimi črkami navedeno ‚Pera Mantovana‘, čemur sledi ‚Zaščitena geografska označba‘ in nato ime kultivarja. V istem vidnem polju morajo biti navedeni ime, naziv podjetja in naslov pakirnice ter prvotna bruto teža.“

  in naslednji stavek v točki 5(h) povzetka:

  „Ob sprostitvi na trg mora biti na proizvodu navedeno ‚Pera Mantovana‘, čemur sledi ‚Indicazione Geografica Protetta‘ (‚Zaščitena geografska označba‘) in katera koli oznaka.“

  se spremenita:

  „Oznaki ‚Pera Mantovana‘ in ‚Indicazione Geografica Protetta‘ (‚Zaščitena geografska označba‘) ali njena kratica ‚IGP‘ (‚ZGO‘) morajo biti navedene na sprednji ali notranji strani embalaže ali zabojev z jasnimi in čitljivimi enako velikimi tiskanimi črkami.
  V istem vidnem polju so lahko navedeni tudi ime, blagovna znamka ali naziv podjetja in naslov pakirnice ter ime kultivarja.“

  Navedeno je bilo mesto oznake „Pera Mantovana“ in „Indicazione Geografica Protetta“ („Zaščitena geografska označba“) na pakiranju. Navedba kultivarja, blagovne znamke ali naziva podjetja in naslova pakirnice na embalaži je postala neobvezna, zahteva po navedbi prvotne bruto teže pa je bila črtana, ker ne gre za prepoznavno značilnost proizvoda in ni obvezna za to vrsto proizvoda.
  Predlagana sprememba se nanaša na točko 3.6 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Odstavek:

„Na embalaži mora biti z enako velikimi črkami navedeno ‚Pera Mantovana‘, čemur sledi ‚Zaščitena geografska označba‘ in nato ime kultivarja. V istem vidnem polju morajo biti navedeni ime, naziv podjetja in naslov pakirnice ter prvotna bruto teža.“

in naslednji stavek v točki 5(h) povzetka:

„Ob sprostitvi na trg mora biti na proizvodu navedeno ‚Pera Mantovana‘, čemur sledi ‚Indicazione Geografica Protetta‘ (‚Zaščitena geografska označba‘) in katera koli oznaka.“

se spremenita:

„Oznaki ‚Pera Mantovana‘ in ‚Indicazione Geografica Protetta‘ (‚Zaščitena geografska označba‘) ali njena kratica ‚IGP‘ (‚ZGO‘) morajo biti navedene na sprednji ali notranji strani embalaže ali zabojev z jasnimi in čitljivimi enako velikimi tiskanimi črkami.

V istem vidnem polju so lahko navedeni tudi ime, blagovna znamka ali naziv podjetja in naslov pakirnice ter ime kultivarja.“

Navedeno je bilo mesto oznake „Pera Mantovana“ in „Indicazione Geografica Protetta“ („Zaščitena geografska označba“) na pakiranju. Navedba kultivarja, blagovne znamke ali naziva podjetja in naslova pakirnice na embalaži je postala neobvezna, zahteva po navedbi prvotne bruto teže pa je bila črtana, ker ne gre za prepoznavno značilnost proizvoda in ni obvezna za to vrsto proizvoda.

blagovne znamke ali naziva podjetja in naslova pakirnice

Predlagana sprememba se nanaša na točko 3.6 enotnega dokumenta.

| — | Členu se doda naslednji odstavek:

  „Če se končnemu potrošniku proizvod prodaja po kosih in je zapakiran v embalaži ali zapečatenih platojih ali vsebuje sadeže z nalepkami, mora biti postavljen v posebne predelke ali zaboje, na katerih so jasno navedene enake informacije, kot se za embalažo zahtevajo v specifikaciji proizvoda, ali informacije, navedene na embalaži s posameznimi sadeži, ki se prodajajo po kosih.“

  Namen dodajanja teh informacij je regulirati prodajo proizvoda, ki je zapakiran v embalaži ali zapečatenih platojih ali vsebuje sadeže z nalepkami, po kosih, ki običajno poteka na prodajnih mestih, s čimer se potrošniku zagotovijo vse potrebne informacije, da lahko prepozna ZGO „Pera Mantovana“.
  Dopolnitev se nanaša na točko 3.6 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Členu se doda naslednji odstavek:

„Če se končnemu potrošniku proizvod prodaja po kosih in je zapakiran v embalaži ali zapečatenih platojih ali vsebuje sadeže z nalepkami, mora biti postavljen v posebne predelke ali zaboje, na katerih so jasno navedene enake informacije, kot se za embalažo zahtevajo v specifikaciji proizvoda, ali informacije, navedene na embalaži s posameznimi sadeži, ki se prodajajo po kosih.“

Namen dodajanja teh informacij je regulirati prodajo proizvoda, ki je zapakiran v embalaži ali zapečatenih platojih ali vsebuje sadeže z nalepkami, po kosih, ki običajno poteka na prodajnih mestih, s čimer se potrošniku zagotovijo vse potrebne informacije, da lahko prepozna ZGO „Pera Mantovana“.

Dopolnitev se nanaša na točko 3.6 enotnega dokumenta.

| — | Odstavek:

  „Na zahtevo zadevnih proizvajalcev se lahko uporabi grafični znak. Ta znak ustreza grafični podobi, vključno s kakršnimi koli referenčnimi barvami, slikovnim ali specifičnim in nedvoumnim logotipom, in se mora vedno uporabljati skupaj z geografsko označbo.“

  se črta in nadomesti z naslednjim:

  „Oznaka je dovolj velika nalepka, da jo je mogoče jasno opaziti. Ima koncentrično eliptično obliko z rumeno barvo v notranjem delu (Yellow p 102 c) in rdečo barvo na zunanjem delu (Pantone p485) ter vsebuje navedbo ‚Pera Mantovana‘ in ‚Zaščitena geografska označba‘ ali njeno kratico ‚ZGO‘ v velikih belih črkah v pisavi ITC Avant Garde Gothic.
  Dovoljena je uporaba izrazov, ki se nanašajo na podjetja, imena, nazive podjetij, zasebne blagovne znamke in konzorcije, ki niso usmerjeni v promocijo proizvoda in kupcev najverjetneje ne bodo zavajali. Ti izrazi so navedeni na rumeno obarvanem notranjem delu etikete, embalaže ali nalepke s črkami, ki so enako velike kot tiste, ki se uporabljajo za zaščiteno geografsko označbo, ali manjše od njih.“

  Odstavek je bil nadomeščen z natančnejšimi določbami, ki so v skladu s prejšnjimi spremembami v zvezi z oznako, njene grafične značilnosti in velikost pa so bile opredeljene za zagotovitev vidnosti in dobre prepoznavnosti proizvoda.
  Poleg tega se predlaga uporaba izrazov, ki se nanašajo na podjetja, imena, nazive podjetij, zasebne blagovne znamke in konzorcije, ki niso usmerjeni v promocijo proizvoda in kupcev najverjetneje ne bodo zavajali. Ti izrazi so navedeni na rumeno obarvanem notranjem delu etikete, embalaže ali nalepke s črkami, ki so enako velike kot tiste, ki se uporabljajo za zaščiteno geografsko označbo, ali manjše od njih. |
| --- | --- |

—

Odstavek:

„Na zahtevo zadevnih proizvajalcev se lahko uporabi grafični znak. Ta znak ustreza grafični podobi, vključno s kakršnimi koli referenčnimi barvami, slikovnim ali specifičnim in nedvoumnim logotipom, in se mora vedno uporabljati skupaj z geografsko označbo.“

se črta in nadomesti z naslednjim:

„Oznaka je dovolj velika nalepka, da jo je mogoče jasno opaziti. Ima koncentrično eliptično obliko z rumeno barvo v notranjem delu (Yellow p 102 c) in rdečo barvo na zunanjem delu (Pantone p485) ter vsebuje navedbo ‚Pera Mantovana‘ in ‚Zaščitena geografska označba‘ ali njeno kratico ‚ZGO‘ v velikih belih črkah v pisavi ITC Avant Garde Gothic.

Dovoljena je uporaba izrazov, ki se nanašajo na podjetja, imena, nazive podjetij, zasebne blagovne znamke in konzorcije, ki niso usmerjeni v promocijo proizvoda in kupcev najverjetneje ne bodo zavajali. Ti izrazi so navedeni na rumeno obarvanem notranjem delu etikete, embalaže ali nalepke s črkami, ki so enako velike kot tiste, ki se uporabljajo za zaščiteno geografsko označbo, ali manjše od njih.“

Odstavek je bil nadomeščen z natančnejšimi določbami, ki so v skladu s prejšnjimi spremembami v zvezi z oznako, njene grafične značilnosti in velikost pa so bile opredeljene za zagotovitev vidnosti in dobre prepoznavnosti proizvoda.

Poleg tega se predlaga uporaba izrazov, ki se nanašajo na podjetja, imena, nazive podjetij, zasebne blagovne znamke in konzorcije, ki niso usmerjeni v promocijo proizvoda in kupcev najverjetneje ne bodo zavajali. Ti izrazi so navedeni na rumeno obarvanem notranjem delu etikete, embalaže ali nalepke s črkami, ki so enako velike kot tiste, ki se uporabljajo za zaščiteno geografsko označbo, ali manjše od njih.

| — | Črta se naslednji stavek:

  „Navedba ‚Proizvedeno v Italiji‘ mora biti vidna tudi na serijah, ki so namenjene izvozu.“

  Predlaga se, da se informacije v zvezi z navedbo „Proizvedeno v Italiji“ črtajo, saj je to že določeno v veljavni zakonodaji. |
| --- | --- |

—

Črta se naslednji stavek:

„Navedba ‚Proizvedeno v Italiji‘ mora biti vidna tudi na serijah, ki so namenjene izvozu.“

Predlaga se, da se informacije v zvezi z navedbo „Proizvedeno v Italiji“ črtajo, saj je to že določeno v veljavni zakonodaji.

Oznaka

Oznaka

Da bi proizvod postal prepoznavnejši, se je zdelo primerno vključiti sliko oznake v specifikacijo proizvoda in točko 3.6 enotnega dokumenta.

Image 2

Nadzorni organ

Nadzorni organ

V skladu s členom 7 spremenjene specifikacije proizvoda se na novo doda sklic na nadzorni organ:

„Spremljanje skladnosti s specifikacijo proizvoda se izvaja v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1151/2012. Nadzorni organ, ki je bil izbran za spremljanje ZGO ‚Pera Mantovana‘, je CSQA Certificazioni srl – Via S. Gaetano, 74 – 36016 Thiene (VI) – Italija, Tel. +39 0445313011, Faks +39 0445313070 –csqa@csqa.it.“

S tem se specifikacija proizvoda prilagodi določbam iz člena 7(g) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

ENOTNI DOKUMENT

„PERA MANTOVANA“

„PERA MANTOVANA“

EU št.: PGI-IT-01533-AM01 – 19.7.2018

EU št.: PGI-IT-01533-AM01 – 19.7.2018

ZGO (X) ZOP ( )

ZGO (X) ZOP ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

Ime [ZOP ali ZGO]

„Pera Mantovana“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Označba „Pera Mantovana“ se uporablja izključno za sadeže naslednjih kultivarjev hrušk: abate fetel, conference, decana del comizio, kaiser, max red bartlett, williams, carmen in santa maria.

ZGO „Pera Mantovana“ mora imeti ob sprostitvi na trg naslednje značilnosti:

Abate fetel

Abate fetel

lupina: svetlo zelenkasto rumena, rjaste barve ob jamici pri muhi in peclju;

oblika: spodaj odebeljena, precej podolgovata;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 5,5/0,5 kg/cm2.

2

Conference

Conference

lupina: zelenkasto rumena z rjasto barvo okrog jamice pri muhi, ki pogosto pokriva spodnjo tretjino sadeža;

oblika: pogosto simetrična hruškasta;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 5,5/0,5 kg/cm2.

2

Decana del comizio

Decana del comizio

lupina: gladka, svetlo zelenkasto rumena, pogosto rožnata, ponekod rjaste barve;

oblika: stožčasta;

velikost: najmanjši premer je 70 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 4,5/0,5 kg/cm2.

2

Kaiser

Kaiser

lupina: hrapava, v celoti rjaste barve;

oblika: hruškasta, spodaj odebeljena;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

Williams in max red bartlett

Williams in max red bartlett

lupina: gladka, z osnovo rumene barve, bolj ali manj prekrita z

rožnato ali živo rdečo barvo, ponekod progasta;

oblika: manjša hruškasta;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 7,0/0,5 kg/cm2.

2

Santa maria

Santa maria

lupina: gladka, z osnovo zelenkasto rumene barve;

oblika: hruškasta ali prisekana hruškasta;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

Carmen

Carmen

lupina: zelena z rožnatimi odtenki;

oblika: spodaj odebeljena, nekoliko podolgovata;

velikost: najmanjši premer je 60 mm;

najnižja vsebnost sladkorja: 11 v stopinjah Brix;

največja čvrstost: 6,0/0,5 kg/cm2.

2

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze gojenja in obiranja se morajo izvajati na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pri trženju mora biti proizvod „Pera Mantovana“ pakiran tako, da je mogoče pritrditi posebno oznako z napisom „Pera Mantovana“ in „Indicazione Geografica Protetta“ [„Zaščitena geografska označba“] ali njeno kratico „IGP“ [„ZGO“] na 50 % posameznih sadežev v pakiranju ali neposredno na embalažo, če je zapečatena.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Oznaki „Pera Mantovana“ in „Zaščitena geografska označba“ ali njena kratica „ZGO“ morajo biti navedene na sprednji ali notranji strani embalaže ali zabojev z jasnimi in čitljivimi enako velikimi tiskanimi črkami.

V istem vidnem polju so lahko navedeni tudi ime, blagovna znamka ali naziv podjetja in naslov pakirnice ter ime kultivarja.

Če se končnemu potrošniku proizvod prodaja po kosih in je zapakiran v embalaži ali zapečatenih platojih ali vsebuje sadeže z nalepkami, mora biti postavljen v posebne predelke ali zaboje, na katerih so jasno navedene enake informacije, kot se zahtevajo za embalažo, ali informacije, navedene na embalaži s posameznimi sadeži, ki se prodajajo po kosih.

Oznaka je naslednja:

Image 3

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje, znano tudi kot Oltrepò Mantovano, obsega del ozemlja pokrajine Mantova, ki je primeren za gojenje hrušk, in vključuje naslednje občine: Sabbioneta, Commessaggio, Viadana, Pomponesco, Dosolo, Gazzuolo, Suzzara, Borgo Virgilio, Motteggiana, Bagnolo San Vito, Sustinente, Gonzaga, Pegognaga, Moglia, San Benedetto Po, Quistello, Quingentole, San Giacomo delle Segnate, San Giovanni del Dosso, Schivenoglia, Borgo Mantovano, Ostiglia, Serravalle a Po, Poggio Rusco, Magnacavallo, Borgocarbonara in Sermide e Felonica.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Zahteva za registracijo temelji na kakovosti sadežev z označbo „Pera Mantovana“, kar je posledica naravnih dejavnikov.

Med območjem Oltrepò Mantovano in značilnostmi lokalne proizvodnje hrušk skozi zgodovino obstaja tesna povezava.

Območje, ki se tradicionalno imenuje Oltrepò Mantovano, ima nekaj najstarejših in najzanimivejših primerov kakovostnega gojenja hrušk.

Na ozemlju prevladuje velika aluvialna ravnina, kjer so se sčasoma združile naplavine različnih povodij. To je zemljo znatno obogatilo z minerali in ustvarilo rodovitna tla, ki omogočajo proizvodnjo hrušk z odličnimi rezultati glede kakovosti.

Hruške se lahko na tem območju gojijo brez načinov „siljenja“, ki so zaradi tehnoloških inovacij v zadnjih letih na voljo v kmetijstvu, pri čemer se ustrezno izkoriščajo naravni pogoji zadevnega območja, ki se bistveno razlikujejo od pogojev sosednjih območij.

Številne znanstvene študije so pokazale posebno primernost tega območja za proizvodnjo hrušk in potrdile izjemno rodovitnost zemlje, na kateri se goji „Pera Mantovana“.

Kmetje na tem območju gojijo hruške že več sto let.

Hruške so več stoletij veljale za dragocen sadež, ki pa je bil omejen predvsem na „brole“ [kuhinjske vrtove] plemiških dvorov.

V dvajsetem stoletju so se izboljšale tržne strukture, transport in skladišča, zato je gojenje hrušk doživelo razmah, kar je privedlo do izboljšav v količini in kakovosti.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Ministrstvo je uvedlo nacionalni postopek ugovora z objavo vloge za priznanje ZGO „Pera Mantovana“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 114 z dne 18. maja 2018.

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletišču:http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (ob robu na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 19.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/54

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 93/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Drôme“

PGI-FR-A1121-AM02

Datum obvestila: 14. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Organoleptični opis vin

Organoleptični opis proizvodov je bil natančneje opredeljen v točkah, ki se nanašajo na barvo vin: „Rdeča vina se lahko pijejo mlada in sveža. Imajo intenzivno barvo, ki sega od malinovo rdeče do granatno rdeče.

Vina rosé so dobro uravnotežena, kar jim omogoča, da ohranijo sadnost. Barvna paleta sega od bledo sive barve lososovega mesa do intenzivnejše škrlatno vijoličaste in rožnate.

Bela vina od bledo rumene barve z zelenimi odsevi do rumene z zlatimi odsevi so suha, hkrati pa sveža in fina s cvetnimi notami.“

2.   Geografsko območje in območje v neposredni bližini

Sestava geografskega območja in območja v neposredni bližini je bila na novo zapisana po seznamu občin v skladu z geografskim kodeksom iz leta 2020, ki je nacionalni referenčni seznam občin po departmajih. Ta ponovni zapis po seznamu občin je formalna sprememba, ki ne spreminja geografskega območja in območja v neposredni bližini.

3.   Trsni izbor

Trsni izbor za proizvodnjo vin z ZGO „Drôme“ je dopolnjen z naslednjimi desetimi sortami vinske trte: artaban N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, solaris B, soreli B, souvignier gris, vidoc N in voltis B.

Te sorte vinske trte so odporne proti suši in glivičnim boleznim. Omogočajo manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, hkrati pa ustrezajo sortam vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo ZGO, tako z vidika fiziološke kot enološke primernosti. Ne spreminjajo lastnosti vin z ZGO.

4.   Povezava z geografskim območjem

Vzročna zveza, ki temelji na povezavi med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda, je še močneje dokazana z naslednjim dodanim stavkom:

„Posebna mezoklima, ki prehaja med sredozemskim in zmernim celinskim podnebjem, spodbuja zasaditev sort vinske trte z ZGO na parcelah na gričih ali gričkih, katerih tla imajo dobro odvodnjavanje in se hitro segrevajo. Ta sinergija omogoča ohranjanje primarnih arom grozdov in obdelavo svežih vin, za katera so značilne ali sadne ali cvetne note.“

5.   Glavne točke specifikacije proizvoda, ki se nadzirajo

Seznam glavnih točk, ki se nadzirajo, in metoda njihovega ocenjevanja se spremenita zaradi natančnejše navedbe, da v primeru nepravilnosti, ugotovljenih med internim nadzorom, organ za zaščito in upravljanje opravi organoleptični preskus neustekleničenih in ustekleničenih vin. To ustreza določbam iz načrta nadzora.

6.   Nadzorni organ

Poglavje III specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Drôme“ se dopolni s kontaktnimi podatki nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité), ki je organ, pristojen za nadzor. Nadzor v imenu INAO opravi CERTIPAQ, nadzorni organ.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Drôme

2.   Vrsta geografske označbe:

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte:

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vina

Mirna rdeča, rosé in bela vina

Za mirna vina so vsebnosti (prag ali mejna vrednost) deleža skupnega alkohola, skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida določene v zakonodaji Unije.

Rdeča vina se lahko pijejo mlada in sveža. Imajo intenzivno barvo, ki sega od malinovo rdeče do granatno rdeče.

Vina rosé so dobro uravnotežena, kar jim omogoča, da ohranijo sadnost. Barvna paleta sega od bledo sive barve lososovega mesa do intenzivnejše škrlatno vijoličaste in rožnate.

Bela vina od bledo rumene barve z zelenimi odsevi do rumene z zlatimi odsevi so polsuha, hkrati pa sveža in fina s cvetnimi notami.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kakovostna peneča rdeča, rosé in bela vina

Za kakovostna peneča vina so (prag ali mejna vrednost) delež dejanskega alkohola in skupnega alkohola ter vsebnost skupnih kislin, hlapnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida določeni v zakonodaji Unije.

Kakovostna peneča vina so prijetno sveža s sadnimi aromami.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b)   Največji donosi

120 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava mirnih vin z zaščiteno geografsko označbo „Drôme“ potekajo na celotnem ozemlju departmaja Drôme v skladu z uradnim geografskim kodeksom (COG – Code Officiel Géographique) iz leta 2020.

Trgatev, vinifikacija in obdelava kakovostnih penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Drôme“ potekajo v departmaju Drôme, razen na ozemlju naslednjih občin:

Aix-en-Diois, Aouste-sur-Sye, Aubenasson, Aurel, Barsac, Barnave, Beaufort-sur-Gervanne, Châtillon-en-Diois, Die, Espenel, Laval-d'Aix, Luc-en-Diois, Menglon, Mirabel-et-Blacons, Molière-Glandaz, Montclar-sur-Gervanne, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Piegros-la-Clastre, Ponet-et-Saint-Auban, Pontaix, Poyols, Recoubeau-Jansac, Saillans, Saint-Benoît-en-Diois, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Sainte-Croix, Suze-sur-Crest, Vercheny, Véronne.

7.   Glavne sorte vinske trte

Abouriou B

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Aleatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrufiac B – arrufiat

Artaban N

Aubin B

Aubun N – murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu gentile B

Blanc dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bourboulenc B – doucillon blanc

Brachet N – braquet

Brun Fourca N

Brun argenté N – vaccarèse

Béclan N – petit béclan

Béquignol N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colobel N

Colombard B

Colombaud B – bouteillan

Corbeau N – douce noire

Cot N – malbec

Couderc noir N

Counoise N

Courbu B – gros courbu

Courbu noir N

Couston N

Crouchen B – cruchen

César N

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Etraire de la dui N

Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

Feunate N

Floreal B

Florental N

Folignan B

Folle blanche B

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Garonnet N

Gascon N

Genovèse B

Gewurztraminer Rs

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N – grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros manseng B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – dame noire

Landal N

Lauzet B

Len de l'El B – loin de l'oeil

Liliorila B

Listan B – palomino

Lledoner pelut N

Léon Millot N

Macabeu B – macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Maréchal Foch N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier Saint-François B – gros meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – minustellu, graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N – morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B – muscat, moscato

Muscat cendré B – muscat, moscato

Muscat d'Alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de Hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nielluccio N – nielluciu

Noir fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit courbu B

Petit manseng B

Petit meslier B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pineau d'Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de Brunel N

Plant droit N – espanenc

Plantet N

Portan N

Portugais bleu N

Poulsard N – ploussard

Prior N

Prunelard N

Raffiat de Moncade B

Ravat blanc B

Rayon d'or B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N – aspiran noir

Rivairenc blanc B – aspiran blanc

Rivairenc gris G – aspiran gris

Romorantin B – danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d'Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Seyval B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Valérien B

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

Voltis B

8.   Opis povezave

Posebnost geografskega območja in posebnost proizvoda

Ozemlje zaščitene geografske označbe „Drôme“, ki leži v departmaju Drôme v regiji Poronje - Alpe, je geografsko raznoliko, vendar je skoraj dve tretjini njegove površine gorate. Leži v ronskem jarku in se na levem bregu Rone razteza skoraj 135 km od severa do juga in okrog 100 km od vzhoda do zahoda.

Glavna dejavnost v departmaju Drôme je razvejena kmetijska pridelava. Temelji na družinskih kmetijskih gospodarstvih (povprečno 31 ha), ki so se ohranila prav zaradi te razvejenosti: gojenje drevja, mešana rastlinska pridelava, gojenje semen, oljčni nasadi, gojenje sivke in dišavnic itd. Vendar so nekatere kmetijske panoge, kot je vinogradništvo, prisotne na skoraj celotnem ozemlju, zlasti na gričih in gričkih.

V departmaju Drôme glinasto-apnenčasta prodnata tla in nanosi proda (na pobočjih in vzpetinah) vinsko trto redno oskrbujejo z vodo, ponoči pa toploto, ki se je nakopičila podnevi. Ponekod so tudi puhličasta in peščena tla z manj enakomerno oskrbo z vodo. Ta velika raznolikost tal pojasnjuje raznolikost trsnega izbora.

Severni del departmaja Drôme ima celinsko podnebje, ki postopoma prehaja v sredozemsko južno od mesta Valence. Na vzhodnih dveh tretjinah departmaja se čuti gorski vpliv, zlasti na nadmorski višini 600 do 700 metrov. Ti vplivi ustvarjajo raznovrstna lokalna podnebja.

Količina padavin je precej velika, tudi na območju s sredozemskim podnebjem. Padavine so na severu departmaja dokaj dobro razporejene skozi vse leto, proti jugu pa so čedalje večje jeseni in čedalje redkejše poleti. Obstajata dve glavni vrsti vetra: mistral (severni veter) in marin (južni veter). Mistral izsuši zrak, medtem ko marin iz Sredozemlja prinese blag in vlažen zrak. Ta vetrova, ki nastaneta zaradi razlike v atmosferskem tlaku med severnim in južnim delom, sta lahko močna zlasti v dolini Rone, vendar sta dobrodejna in potrebna za razvoj vinske trte.

Raznolikost tal in podnebij v departmaju Drôme je razlog za veliko raznolikost sort vinske trte, čeprav močno prevladujejo rdeča vina (približno polovica pridelka).

Na severnem delu departmaja, ki je pod vplivom pridelave za označbo porekla „Crozes-Hermitage“, v trsnem izboru najpogosteje prevladuje ena sorta vinske trte: rdeča vina in vina rosé so pridelana večinoma iz sort syrah N in gamay N, bela vina pa iz sort marsanne B, roussanne B in viognier B.

Nasprotno pa so številni podnebni in geološki vplivi na jugu in vzhodu departmaja ugodni za pridelavo številnih sort vinske trte. Rdeča vina in vina rosé se pridelajo iz sort grenache N, merlot N, syrah N, cabernet-sauvignon N, gamay N, cinsault N ali carignan N, celo marselan N in caladoc N, primernih za sredozemsko podnebje. Bela vina se pridelajo iz sort chardonnay B, aligoté B in viognier B.

Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Posebna mezoklima, ki prehaja med sredozemskim in zmernim celinskim podnebjem, spodbuja zasaditev sort vinske trte z ZGO na parcelah na gričih ali gričkih, katerih tla imajo dobro odvodnjavanje in se hitro segrevajo. Ta sinergija omogoča ohranjanje primarnih arom grozdov in obdelavo svežih vin, za katera so značilne ali sadne ali cvetne note.

Arheološki ostanki, zlasti odkrite amfore, dokazujejo, da je dromsko pokrajino od 2. stoletja n. št. oblikovalo vinogradništvo.

„Galsko vino“ iz doline Rone je bilo zelo priljubljeno na rimskih mizah. Gozdove so izkrčili in griče zasadili z vinsko trto, da bi iz te regije naredili eno najlepših območij Galije.

Sčasoma je raznovrstnost domskega ozemlja zahtevala različno znanje in različne sorte vinske trte, predvsem pa stalno prilagajanje za izboljšanje lege vinogradov v okolju ob spoštovanju biotske raznovrstnosti.

Skupni vplivi zmernega celinskega in sredozemskega podnebja spodbujajo proizvodnjo uravnoteženih vin z aromatičnim izrazom in svežino, ki sta značilna za mirna vina in kakovostna peneča vina z ZGO „Drôme“.

Vinogradniško usmeritev ozemlja z zaščiteno geografsko označbo „Drôme“ poleg tega potrjuje dolgoletna prisotnost matičnih nasadov podlag za cepljenje in trsov.

Tako je od občine Tain l'Hermitage prek pokrajine Diois oziroma planote Montélimar do skrajnega juga departmaja vinogradništvo trdno zasidrano v običajih in kulturnih navadah podeželskega prebivalstva. Proizvodnja vina je sicer za arborikulturo druga največja proizvodnja v departmaju.

Na leto se proda okrog 35 000 hl vina z ZGO „Drôme“, kar je rezultat gospodarske dejavnosti 100 vinarskih podjetij, od tega 63 individualnih kleti.

Vina z ZGO „Drôme“ lahko razvijajo svojo posebnost zaradi vse večje sinergije med proizvodnjo vin in njihovo neposredno prodajo v kleteh, lokalno gastronomijo, številnimi prireditvami in podeželskim turizmom, zlasti vinskimi cestami. Vinski sejmi, kot je Vinski sejem v Tain l’Hermitage, in objava posodobljenega turističnega vodnika, kot je Gurmanski sprehod po regiji Drôme (Promenade Gourmande dans la Drôme), so dogodki, ki prispevajo k slovesu vin z ZGO „Drôme“ med lokalnimi potrošniki.

Na nacionalni ravni so vina z ZGO „Drôme“ omenjena v Vodniku po vinih založbe Hachette in redno dobivajo nagrade na splošnem kmetijskem tekmovanju v Parizu.

Vsa ta dinamika prispeva k razvoju slovesa vin z ZGO „Drôme“ na lokalni in nacionalni ravni.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na etiketi je naveden logotip ZGO EU, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „Vin de Pays“.

Zaščitena geografska označba „Drôme“ je lahko dopolnjena z imenom naslednjih manjših geografskih enot:

| | „Comté de Grignan“, |
| --- | --- |

„Comté de Grignan“,

| | „Coteaux de Montélimar“. |
| --- | --- |

„Coteaux de Montélimar“.

Vina z zaščiteno geografsko označbo „Drôme“, dopolnjeno z imenom geografske enote „Comté de Grignan“ ali „Coteaux de Montélimar“ in imenom ene ali več sort vinske trte, se proizvajajo iz sort vinske trte, ki so razvrščene kot vinske sorte grozdja, navedene na naslednjem seznamu:

alicante henri bouschet N, aligoté B, aramon N, artaban N, arinarnoa N, aubun N, barbaroux Rs, bourboulenc B, cabernet franc N, cabernet-sauvignon N, caladoc N, carignan blanc B, carignan N, chardonnay B, chasan B, chenanson N, chenin B, cinsaut N, clairette B, clairette rose Rs, colombard B, cot N, counoise N, egiodola N, floréal B, gamay N, ganson N, grenache blanc B, grenache gris G, grenache N, gros manseng B, macabeu B, marsanne B, marselan N, merlot N, mourvèdre N, muscardin N, monarch N, muscaris B, muscat à petits grains B, muscat à petits grains Rg, muscat d’Alexandrie B, muscat de Hambourg N, nielluccio N, petit manseng B, petit verdot N, pinot gris G, pinot noir N, piquepoul blanc B, piquepoul gris G, piquepoul noir N, portan N, prior N, rosé du var Rs, roussanne B, sauvignon B, sauvignon gris G, sciaccarello N, semillon B, solaris B, soreli B, souvignier gris, syrah N, tannat N, tempranillo N, terret gris G, terret noir N, tibouren N, ugni blanc B, vermentino B, viognier B., vidoc N, voltis B.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin z zaščiteno geografsko označbo „Drôme“, dopolnjeno ali nedopolnjeno z imenom ene od manjših geografskih enot iz točke 2, zajema sosednja okrožja geografskega območja, in sicer naslednje občine, razdeljene po departmajih, v skladu z uradnim geografskim kodeksom (COG – Code Officiel Géographique) iz leta 2020:

departma Alpes-de-Haute-Provence (04):

(87 občin)

Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Château-Arnoux-Saint-Auban, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, L'Escale, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Ganagobie, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mallefougasse-Augès, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, La Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Peyruis, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousse, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l'Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Tulle, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire, Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve, Volonne, Volx;

departma Hautes-Alpes (05):

(126 občin)

Ancelle, Aspremont, Aspres-lès-Corps, Aspres-sur-Buëch, Aubessagne, Avançon, Baratier, Barcillonnette, Barret-sur-Méouge, La Bâtie-Montsaléon, La Bâtie Neuve, La Bâtie-Vieille, La Beaume, Le Bersac, Bréziers, Buissard, Chabestan, Chabottes, Champoléon, Chanousse, La Chapelle-en-Valgaudémar, Châteauneuf-d'Oze, Châteauroux-les-Alpes, Châteauvieux, Chorges, Crévoux, Crots, Dévoluy, Embrun, Éourres, L'Épine, Esparron, Espinasses, Étoile-Saint-Cyrice, La Fare-en-Champsaur, La Faurie, Forest-Saint-Julien, Fouillouse, La Freissinouse, Furmeyer, Gap, Garde-Colombe, Le Glaizil, La Haute-Beaume, Jarjayes, Laragne-Montéglin, Lardier-et-Valença, Laye, Lazer, Lettret, Manteyer, Méreuil, Monêtier-Allemont, Montbrand, Montclus, Montgardin, Montjay, Montmaur, Montrond, La Motte-en-Champsaur, Moydans, Neffes, Nossage-et-Bénévent, Le Noyer, Orcières, Orpierre, Les Orres, Oze, Pelleautier, La Piarre, Le Poët, Poligny, Prunières, Puy-Saint-Eusèbe, Puy-Sanières, Rabou, Rambaud, Réallon, Remollon, Ribeyret, La Roche-des-Arnauds, Rochebrune, La Rochette, Rosans, Rousset, Saint-André-d'Embrun, Saint-André-de-Rosans, Saint-Apollinaire, Saint-Auban-d'Oze, Saint-Bonnet-en-Champsaur, Saint-Étienne-le-Laus, Saint-Firmin, Saint-Jacques-en-Valgodemard, Saint-Jean-Saint-Nicolas, Saint-Julien-en-Beauchêne, Saint-Julien-en-Champsaur, Saint-Laurent-du-Cros, Saint-Léger-les-Mélèzes, Saint-Maurice-en-Valgodemard, Saint-Michel-de-Chaillol, Saint-Pierre-Avez, Saint-Pierre-d'Argençon, Saint-Sauveur, Sainte-Colombe, Le Saix, Saléon, Salérans, La Saulce, Le Sauze-du-Lac, Savines-le-Lac, Savournon, Serres, Sigottier, Sigoyer, Sorbiers, Tallard, Théus, Trescléoux, Upaix, Val Buëch-Méouge, Valdoule, Valserres, Ventavon, Veynes, Villar-Loubière, Vitrolles;

departma Ardèche (07):

(189 občin)

Accons, Ajoux, Alba-la-Romaine, Albon-d'Ardèche, Alboussière, Alissas, Andance, Annonay, Arcens, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Aubignas, Baix, Beauchastel, Beauvène, Belsentes, Bidon, Boffres, Bogy, Borée, Boucieu-le-Roi, Boulieu-lès-Annonay, Bourg-Saint-Andéol, Bozas, Brossainc, Chalencon, Le Chambon, Champagne, Champis, Chanéac, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Châteauneuf-de-Vernoux, Cheminas, Le Cheylard, Chomérac, Colombier-le-Cardinal, Colombier-le-Jeune, Colombier-le-Vieux, Cornas, Coux, Le Crestet, Creysseilles, Cruas, Davézieux, Désaignes, Devesset, Dornas, Dunière-sur-Eyrieux, Eclassan, Empurany, Étables, Félines, Flaviac, Freyssenet, Gilhac-et-Bruzac, Gilhoc-sur-Ormèze, Gluiras, Glun, Gourdon, Gras, Guilherand-Granges, Issamoulenc, Jaunac, Labatie-d'Andaure, Lachapelle-sous-Chanéac, Lafarre, Lalouvesc, Lamastre, Larnas, Lemps, Limony, Lyas, Marcols-les-Eaux, Mariac, Mars, Mauves, Meysse, Monestier, Nozières, Les Ollières-sur-Eyrieux, Ozon, Pailharès, Peaugres, Peyraud, Plats, Pourchères, Le Pouzin, Pranles, Préaux, Privas, Quintenas, Rochemaure, Rochepaule, Rochessauve, La Rochette, Roiffieux, Rompon, Saint-Agrève, Saint-Alban-d'Ay, Saint-Andéol-de-Fourchades, Saint-André-en-Vivarais, Saint-Apollinaire-de-Rias, Saint-Barthélemy-Grozon, Saint-Barthélemy-le-Meil, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Basile, Saint-Bauzile, Saint-Christol, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cierge-sous-le-Cheylard, Saint-Clair, Saint-Clément, Saint-Cyr, Saint-Désirat, Saint-Étienne-de-Serre, Saint-Étienne-de-Valoux, Saint-Félicien, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-Lachamp, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Jacques-d'Atticieux, Saint-Jean-Chambre, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Jean-Roure, Saint-Jeure-d'Andaure, Saint-Jeure-d'Ay, Saint-Julien d’Intres, Saint-Julien-du-Gua, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Julien-le-Roux, Saint-Julien-Vocance, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Marcel-d'Ardèche, Saint-Marcel-lès-Annonay, Saint-Martial, Saint-Martin-d'Ardèche, Saint-Martin-de-Valamas, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-en-Chalencon, Saint-Michel-d'Aurance, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Péray, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-sur-Doux, Saint-Pierreville, Saint-Priest, Saint-Prix, Saint-Remèze, Saint-Romain-d'Ay, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sauveur-de-Montagut, Saint-Sylvestre, Saint-Symphorien-de-Mahun, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Sarras, Satillieu, Savas, Sceautres, Sécheras, Serrières, Silhac, Soyons, Talencieux, Le Teil, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Valvignères, Vanosc, Vaudevant, Vernosc-lès-Annonay, Vernoux-en-Vivarais, Veyras, Villevocance, Vinzieux, Vion, Viviers, Vocance, La Voulte-sur-Rhône;

departma Isère (38):

(383 občin)

Les Adrets, Agnin, L'Albenc, Allemond, Allevard, Ambel, Anjou, Anthon, Artas, Assieu, Auberives-en-Royans, Auberives-sur-Varèze, Auris, Autrans-Méaudre en Vercors Avignonet, Barraux, Beaucroissant, Beaufin, Beaufort, Beaulieu, Beaurepaire, Beauvoir-de-Marc, Beauvoir-en-Royans, Bellegarde-Poussieu, Bernin, Besse, Bessins, Biviers, Bossieu, Bougé-Chambalud, Le Bourg-d'Oisans, Bressieux, Bresson, Brézins, Brié-et-Angonnes, Brion, La Buisse, La Buissière, Chalon, Le Champ-près-Froges, Champ-sur-Drac, Champagnier, Champier, Chamrousse, Chanas, Chantepérier, Chantesse, Chapareillan, La Chapelle-de-Surieu, La Chapelle-du-Bard, Charantonnay, Charnècles, Charvieu-Chavagneux, Chasse-sur-Rhône, Chasselay, Château-Bernard, Châtel-en-Trièves, Châtelus, Châtenay, Châtonnay, Chatte, Chavanoz, Chevrières, Le Cheylas, Cheyssieu, Chichilianne, Chirens, Cholonge, Chonas-l'Amballan, Choranche, Chuzelles, Claix, Clavans-en-Haut-Oisans, Clelles, Clonas-sur-Varèze, Cognet, Cognin-les-Gorges, La Combe-de-Lancey, Corenc, Cornillon-en-Trièves, Corps, Corrençon-en-Vercors, La Côte-Saint-André, Les Côtes-d'Arey, Les Côtes-de-Corps, Coublevie, Cour-et-Buis, Cras, Crêts-en- Belledonne, Crolles, Culin, Les-Deux- Alpes, Diémoz, Domène, Échirolles, Engins, Entraigues, Entre-deux-Guiers, Estrablin, Eybens, Eyzin-Pinet, Faramans, La Flachère, Fontaine, Fontanil-Cornillon, La Forteresse, Le Freney-d'Oisans, La Frette, Froges, La Garde, Gières, Gillonnay, Goncelin, Grenay, Grenoble, Gresse-en-Vercors, Le Gua, Le Haut-Bréda, Herbeys, Heyrieux, Huez, Hurtières, Izeaux, Izeron, Janneyrias, Jarcieu, Jardin, Jarrie, Laffrey, Lalley, Lans-en-Vercors, Laval, Lavaldens, Lavars, Lentiol, Lieudieu, Livet-et-Gavet, Lumbin, Luzinay, Malleval-en-Vercors, Marcieu, Marcilloles, Marcollin, Marnans, Mayres-Savel, Mens, Meylan, Meyrieu-les-Étangs, Meyssiez, Miribel-Lanchâtre, Miribel-les-Échelles, Mizoën, Moidieu-Détourbe, Moirans, Moissieu-sur-Dolon, Monestier-d'Ambel, Monestier-de-Clermont, Le Monestier-du-Percy, Monsteroux-Milieu, Mont-Saint-Martin, Montagne, Montaud, Montbonnot-Saint-Martin, Montchaboud, Monteynard, Montfalcon,Montseveroux, Morette, La Morte, La Motte-d'Aveillans, La Motte-Saint-Martin, Mottier, Le Moutaret, La Mure, La Murette, Murianette, Murinais, Nantes-en-Ratier, Notre-Dame-de-Commiers, Notre-Dame-de-l'Osier, Notre-Dame-de-Mésage, Notre-Dame-de-Vaulx, Noyarey, Oris-en-Rattier, Ornacieux-Balbins,Ornon, Oulles, Oytier-Saint-Oblas, Oz, Pact, Pajay, Le Péage-de-Roussillon, Pellafol, Penol, Percy, La Pierre, Pierre-Châtel, Pisieu, Plan, Plateau-des-Petites-Roches, Poisat, Poliénas, Pommier-de-Beaurepaire, Ponsonnas, Pont-de-Chéruy, Le Pont-de-Claix, Pont-en-Royans, Pont-Évêque, Pontcharra, Portes-des-Bonnevaux, Prébois, Presles, Primarette, Proveysieux, Prunières, Quaix-en-Chartreuse, Quet-en-Beaumont, Quincieu, Réaumont, Renage, Rencurel, Revel, Revel-Tourdan, Reventin-Vaugris, Rives, La Rivière, Les Roches-de-Condrieu, Roissard, Roussillon, Rovon, Royas, Roybon, Sablons, Saint-Agnin-sur-Bion, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Andéol, Saint-André-en-Royans, Saint-Antoine-l’Abbaye, Saint-Appolinard, Saint-Arey, Saint-Aupres, Saint-Barthélémy, Saint-Barthélemy-de-Séchilienne, Saint-Baudille-et-Pipet, Saint-Blaise-du-Buis, Saint-Bonnet-de-Chavagne, Saint-Cassien, Saint-Christophe-en-Oisans, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Clair-sur-Galaure, Saint-Égrève, Saint-Étienne-de-Crossey, Saint-Étienne-de-Saint-Geoirs, Saint-Geoirs, Saint-Georges-d'Espéranche, Saint-Georges-de-Commiers, Saint-Gervais, Saint-Guillaume, Saint-Hilaire-de-la-Côte, Saint-Hilaire-du-Rosier, Saint-Honoré, Saint-Ismier, Saint-Jean-d'Hérans, Saint-Jean-de-Bournay, Saint-Jean-de-Moirans, Saint-Jean-de-Vaulx, Saint-Jean-le-Vieux, Saint-Joseph-de-Rivière, Saint-Julien-de-l'Herms, Saint-Just-Chaleyssin, Saint-Just-de-Claix, Saint-Lattier, Saint-Laurent-du-Pont, Saint-Laurent-en-Beaumont, Saint-Marcellin, Saint-Martin-d'Hères, Saint-Martin-d'Uriage, Saint-Martin-de-Clelles, Saint-Martin-de-la-Cluze, Saint-Martin-le-Vinoux, Saint-Maurice-en-Trièves, Saint-Maurice-l'Exil, Saint-Maximin, Saint-Michel-de-Saint-Geoirs, Saint-Michel-en-Beaumont, Saint-Michel-les-Portes, Saint-Mury-Monteymond, Saint-Nazaire-les-Eymes, Saint-Nicolas-de-Macherin, Saint-Nizier-du-Moucherotte, Saint-Paul-d'Izeaux, Saint-Paul-de-Varces, Saint-Paul-lès-Monestier, Saint-Pierre-d'Entremont, Saint-Pierre-de-Bressieux, Saint-Pierre-de-Chartreuse, Saint-Pierre-de-Chérennes, Saint-Pierre-de-Méaroz, Saint-Pierre-de-Mésage, Saint-Prim, Saint-Quentin-sur-Isère, Saint-Romain-de-Surieu, Saint-Romans, Saint-Sauveur, Saint-Siméon-de-Bressieux, Saint-Sorlin-de-Vienne, Saint-Théoffrey, Saint-Vérand, Saint-Vincent-de-Mercuze, Sainte-Agnès, Sainte-Anne-sur-Gervonde, Sainte-Luce, Sainte-Marie-d'Alloix, Sainte-Marie-du-Mont, Salaise-sur-Sanne, La Salette-Fallavaux, La Salle-en-Beaumont, Le Sappey-en-Chartreuse, Sarcenas, Sardieu, Sassenage, Savas-Mépin, Séchilienne, Septème, Serpaize, Serre-Nerpol, Seyssinet-Pariset, Seyssins, Seyssuel, Siévoz, Sillans, Sinard, La Sône, Sonnay, Sousville, La-Sure-en-Chartreuse, Susville, Têche, Tencin, La Terrasse, Theys, Thodure, Le Touvet, Tramolé, Treffort, Tréminis, La Tronche, Tullins, Valbonnais, Valencin, La Valette, Valjouffrey, Varacieux, Varces-Allières-et-Risset, Vatilieu, Vaujany, Vaulnaveys-le-Bas, Vaulnaveys-le-Haut, Venon,, Vernioz, Le Versoud, Veurey-Voroize, Vienne, Vif, Villard-Bonnot, Villard-de-Lans, Villard-Notre-Dame, Villard-Reculas, Villard-Reymond, Villard-Saint-Christophe, Ville-sous-Anjou, Villeneuve-de-Marc, Villette-d'Anthon, Villette-de-Vienne, Vinay, Viriville, Vizille, Voiron, Voreppe, Vourey;

del občine:

Eclose-Badinières za del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Eclose;

departma Vaucluse (84):

(95 občin)

Althen-des-Paluds, Aubignan, Aurel, Avignon, Le Barroux, Le Beaucet, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bédoin, Blauvac, Bollène, Brantes, Buisson, Cabrières-d'Avignon, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Crestet, Crillon-le-Brave, Entraigues-sur-la-Sorgue, Entrechaux, Faucon, Flassan, Fontaine-de-Vaucluse, Gigondas, Grillon, L'Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lagnes, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Malemort-du-Comtat, Mazan, Méthamis, Modène, Mondragon, Monieux, Monteux, Morières-lès-Avignon, Mormoiron, Mornas, Orange, Pernes-les-Fontaines, Piolenc, Le Pontet, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, La Roque-sur-Pernes, Sablet, Saint-Christol, Saint-Didier, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Pierre-de-Vassols, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saint-Trinit, Sainte-Cécile-les-Vignes, Sarrians, Sault, Saumane-de-Vaucluse, Savoillan, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Le Thor, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Velleron, Venasque, Villedieu, Villes-sur-Auzon, Violès, Visan.

Območje v neposredni bližini, opredeljeno kot izjema za vinifikacijo in obdelavo kakovostnih penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Drôme“, dopolnjeno z imenom ene od manjših geografskih enot iz točke 2, zajema območja, ki mejijo na departma Drôme, in sicer:

| | na severu/severovzhodu okrožji Grenoble in Vienne v departmaju Isère, |
| --- | --- |

na severu/severovzhodu okrožji Grenoble in Vienne v departmaju Isère,

| | na vzhodu okrožje Gap v departmaju Hautes-Alpes, |
| --- | --- |

na vzhodu okrožje Gap v departmaju Hautes-Alpes,

| | na jugovzhodu okrožje Forcalquier v departmaju Alpes-de-Haute-Provence, |
| --- | --- |

na jugovzhodu okrožje Forcalquier v departmaju Alpes-de-Haute-Provence,

| | na jugu okrožji Carpentras in Avignon v departmaju Vaucluse, |
| --- | --- |

na jugu okrožji Carpentras in Avignon v departmaju Vaucluse,

| | na zahodu okrožji Privas in Tournon-sur-Rhône v departmaju Ardèche. |
| --- | --- |

na zahodu okrožji Privas in Tournon-sur-Rhône v departmaju Ardèche.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-14462374-d7a3-429a-a357-9760cf540a2c

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 19.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/68

---

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 93/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Iaşi“

PDO-RO-A0139-AM01

Datum vloge: 12. december 2014

1.   Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1   Razširitev razmejenega območja označbe porekla, s katero je razširjeno območje proizvodnje

Opis in razlogi

V okrožju Iași ležijo razmejena območja, zasajena z vinsko trto, v občinah Probota, Țigănași, Andrieșeni, Bivolari, Trifești in Roșcani v bližini mestne občine Iași, ki je del razmejenega območja ZOP, in sicer 10 km ali 40 km vzhodno, jugovzhodno in severovzhodno od nje. Ti kraji imajo enake kmetijsko-talne in podnebne razmere kot območje Iași, na katerem se proizvajajo kakovostna vina z ZOP Iași.

Ker imajo ti kraji enake podnebne in geološke razmere, morajo biti vključeni v območje ZOP Iași, tako da se lahko v njihovih vinogradih proizvaja vino z značilnimi in pristnimi lastnostmi, izhajajočimi iz parcel na območju proizvodnje ZOP Iași.

Celotno in natančno razmejeno območje bo:

podoznačba Copou:

| — | mesto Iași, mestna četrt Copou; |
| --- | --- |

—

mesto Iași, mestna četrt Copou;

| — | občina Aroneanu, vasi Aroneanu, Șorogari, Aldei in Dorobanț; |
| --- | --- |

—

občina Aroneanu, vasi Aroneanu, Șorogari, Aldei in Dorobanț;

| — | občina Rediu, vasi Rediu, Breazu, Tăutești in Horlești; |
| --- | --- |

—

občina Rediu, vasi Rediu, Breazu, Tăutești in Horlești;

| — | občina Movileni, vasi Movileni, Potângeni in Iepureni; |
| --- | --- |

—

občina Movileni, vasi Movileni, Potângeni in Iepureni;

podoznačba Bucium:

| — | mesto Iași, mestna četrt Bucium; |
| --- | --- |

—

mesto Iași, mestna četrt Bucium;

| — | občina Tomești, vasi Tomești, Goruni, Chicerea in Vlădiceni; |
| --- | --- |

—

občina Tomești, vasi Tomești, Goruni, Chicerea in Vlădiceni;

| — | občina Bârnova, vasi Pietrăria, Cercu, Vișan in Pǎun; |
| --- | --- |

—

občina Bârnova, vasi Pietrăria, Cercu, Vișan in Pǎun;

| — | občina Ciurea, vasi Ciurea in Hlincea; |
| --- | --- |

—

občina Ciurea, vasi Ciurea in Hlincea;

podoznačba Uricani:

| — | občina Miroslava, vasi Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni in Cornești; |
| --- | --- |

—

občina Miroslava, vasi Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni in Cornești;

| — | občina Horlești, vasi Horlești in Bogdănești; |
| --- | --- |

—

občina Horlești, vasi Horlești in Bogdănești;

| — | občina Valea Lupului, vas Valea Lupului; |
| --- | --- |

—

občina Valea Lupului, vas Valea Lupului;

| — | občina Leţcani, vas Leţcani; |
| --- | --- |

—

občina Leţcani, vas Leţcani;

| — | občina Dumești, vas Dumești; |
| --- | --- |

—

občina Dumești, vas Dumești;

| — | mesto Podu Iloaiei; |
| --- | --- |

—

mesto Podu Iloaiei;

podoznačba Probota:

| — | občina Probota: vasi Probota in Perieni; |
| --- | --- |

—

občina Probota: vasi Probota in Perieni;

| — | občina Ţigănaşi: vasi Țigănași, Cârniceni, Stejării in Mihail Kogălniceanu; |
| --- | --- |

—

občina Ţigănaşi: vasi Țigănași, Cârniceni, Stejării in Mihail Kogălniceanu;

| — | občina Bivolari: vasi Bivolari, Soloneț, Traian, Buruienești in Tabăra; |
| --- | --- |

—

občina Bivolari: vasi Bivolari, Soloneț, Traian, Buruienești in Tabăra;

| — | občina Andrieşeni: vasi Andrieșeni, Glăvănești, Fântânele in Spineni; |
| --- | --- |

—

občina Andrieşeni: vasi Andrieșeni, Glăvănești, Fântânele in Spineni;

| — | občina Trifeşti: vas Trifești; |
| --- | --- |

—

občina Trifeşti: vas Trifești;

| — | občina Roşcani: vasi Roșcani in Rădeni.
  Sprememba vpliva na poglavje III specifikacije proizvoda in oddelek 1.6 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

občina Roşcani: vasi Roșcani in Rădeni.

Sprememba vpliva na poglavje III specifikacije proizvoda in oddelek 1.6 enotnega dokumenta.

2.2   Uvedba novih sort vinske trte za gojenje kot odobrenih glavnih sort

Opis in razlogi

Na seznam odobrenih glavnih sort so bile dodane vinske sorte riesling de rhin, golia, tămâioasă românească, șarba, busuioacă de bohotin in arcaș. Z njihovo vključitvijo se ohranjajo kakovost in posebne lastnosti vin, proizvedenih na območju ZOP Iași.

Nekatere podnebne značilnosti območja Iași, kot sta začetek dozorevanja (obarvanja jagod) v avgustu in počasno zorenje grozdja do konca septembra, ko postane rahlo prezrelo, hkrati z razvojem plemenite plesni, so ugodne za sorte riesling de rhin, tămâioasă românească in șarba, ki nakopičijo 195–210 g/l sladkorjev (konec septembra), v primeru prezrelosti pa celo 230 g/l. Zaradi teh posebnosti navedenega območja imajo zlasti mlada vina pogosto sveže arome po zelenem jabolku, grenivki in breskvi ter živahnost zaradi precej velike vsebnosti kislin. Lega pobočij, obrnjenih na jug, z dolgo izpostavljenostjo soncu in srednjo rodovitnostjo, omogoča popolno dozoritev aromatičnih sort, zlasti sorte busuioacă de bohotin, ki lahko nakopičijo 185–200 g/l sladkorjev, brez pretirane prezrelosti, kar poveča njihovo prilagodljivost razmeram na območju.

Spremenjena sta oddelek 1.7 enotnega dokumenta in poglavje IV specifikacije proizvoda.

2.3   Navedba donosov vinske trte in vina za nove sorte vinske trte, uvedene za gojenje

Opis in razlogi

Zaradi uvedbe novih sort vinske trte za gojenje so v specifikaciji proizvoda navedeni tudi največji donosi vina/vinske trte za sorte, prepisani za vina z ZOP Iași.

Spremenjena sta oddelek 1.5.2 enotnega dokumenta in poglavje V specifikacije proizvoda.

2.4   Navedba podatkov o človeških dejavnikih

Opis in razlogi

Za zagotovitev skladnosti z zakonodajo, ki velja za ZOP, je treba dodati informacije o človeških dejavnikih, ki vplivajo na posebne lastnosti vin z ZOP Iași.

Vinogradniška tehnologija vključuje zelene postopke/dela (rez na enojni ali dvojni guyot ali enojni kordon, izbira polvisoke gojitvene oblike vinske trte in odstranjevanje poganjkov s stebla). Rezultat zelenih postopkov in del je ravnotežje med listno maso in težo plodov, da se omogoči veliko kopičenje sladkorja in ohrani visoka vsebnosti kislin (z zmanjšanjem listne površine se zmanjša vrenje kislin v prisotnosti toplote in svetlobe).

Optimalni čas trgatve se določi na podlagi sorte in zrelosti grozdnih jagod, da se doseže ravnotežje med kislinami, sladkorji in aromami.

Mošt se bistri s flotacijo, ki omogoča, da se velike količine mošta stalno bistrijo in stabilizirajo, saj je zmanjšanje vsebnosti trdnin in fenolnih spojin eden od glavnih ciljev za končno kakovost mošta. Pred začetkom alkoholnega vrenja se svežemu moštu dodajo izbrane kvasovke, za aktiviranje in uravnavanje alkoholnega vrenja in ponovnega vrenja pa se uporabijo aktivatorji vrenja.

Z uporabo encimov pri odcejanju in stiskanju se lahko pri rdečih vinih hitro izločajo pigmentirane snovi in tanini, pri aromatičnem grozdju pa je mogoče izboljšati izločanje arom.

Encimi, dodani mešanici tropin in mošta sort fetească neagră ali cabernet sauvignon, razgrajujejo pektinske in celulozne spojine v celičnih stenah, s čimer izboljšujejo izločanje pigmentiranih snovi.

Encimi, dodani mešanici tropin in mošta sort vinske trte muscat ottonel, busuioacă de bohotin in traminer roz, razgrajujejo pektinske in celulozne spojine v celičnih stenah, s čimer izboljšujejo izločanje aromatičnih snovi. Nekateri encimi se uporabljajo tudi za sproščanje aromatičnih snovi pri vinih, pridobljenih iz prezrelega ali plesnivega grozdja.

Spremenjena sta oddelek 1.8 enotnega dokumenta in poglavje II specifikacije proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Iaşi

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti – bela vina/vina rosé

Bela vina so slamnato ali intenzivno rumene barve, rumene barve z zelenkastimi poudarki, svetle ali citronasto rumene barve, odtenki vin rosé pa segajo od rožnate barve do barve čebulne lupine. Imajo intenzivne arome zelenih citrusov in bezga, cvetnih listov vrtnice, cvetov bazilike, grenivke, nežne arome poljskega cvetja, po krajšem staranju pa tudi note sveže pokošene trave in medu.

Bela vina imajo oljnat okus, s staranjem dobijo rahel okus po etru, z aromami zelenih jabolk, grenivke, breskve, medu, sveže pokošene trave, z veliko svežino, ko so mlada, s cvetličnim značajem in včasih zmernimi kislinami, s sadnim okusom, mineralnim pookusom, citronastimi in travnatimi notami, ki jim dajejo živahnost.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

Analitske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

Rdeča vina so rdečerjave, intenzivno vijolično rdeče, temno rdeče do svetlo rdeče ali rubinasto rdeče barve, z značilnim vonjem po grenkih črnih češnjah in višnjah, s pristnimi cvetličnimi notami neprekajenih suhih sliv, z aromo po zrelih rdečih gozdnih sadežih (rdeči ribez, brusnice, robide, gozdne borovnice), z rahlo aromo po vanilji ob staranju ter cvetličnim vonjem, ki spominja na sveže sadje in grozdje v začetku dozorevanja (obarvanja jagod).

Okus je žameten, brez pretirane trpkosti, uravnotežen, konsistenten, dolgotrajen, zeliščen, s trpkimi tanini, ki se sčasoma uravnotežijo.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Enološki postopki

Način gojenja

Zelena trgatev – zmanjšanje števila grozdov v začetku dozorevanja (obarvanja jagod), kadar potencialni donos presega največje količine, dovoljene v skladu s specifikacijami.

Namakanje je dovoljeno le v sušnih letih in po priglasitvi ONVPV (državni urad za trto in vino), kadar se vsebnost vode v tleh na globini 100 cm zmanjša na 50 % AHI (interval aktivne vlažnosti), in sicer ob upoštevanju primernih standardov za namakanje (400–600 m3/ha).

(b)   Največji donosi

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, chardonnay, traminer roz, golia
  9 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, chardonnay, traminer roz, golia

9 000 kilogramov grozdja na hektar

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte cabernet sauvignon, pinot noir, fetească neagră
  9 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte cabernet sauvignon, pinot noir, fetească neagră

9 000 kilogramov grozdja na hektar

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte tămâioasă românească, busuioacă de bohotin, arcaş
  10 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte tămâioasă românească, busuioacă de bohotin, arcaş

10 000 kilogramov grozdja na hektar

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte merlot, riesling italian, fetească albă
  11 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte merlot, riesling italian, fetească albă

11 000 kilogramov grozdja na hektar

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte riesling de rhin, şarba
  12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte riesling de rhin, şarba

12 000 kilogramov grozdja na hektar

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, chardonnay, traminer roz
  60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, chardonnay, traminer roz

60 hektolitrov na hektar

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte fetească regală, aligoté, băbească neagră
  13 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte fetească regală, aligoté, băbească neagră

13 000 kilogramov grozdja na hektar

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte golia, cabernet sauvignon, pinot noir, fetească neagră
  60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte golia, cabernet sauvignon, pinot noir, fetească neagră

60 hektolitrov na hektar

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte tămâioasă românească, busuioacă de bohotin
  68 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte tămâioasă românească, busuioacă de bohotin

68 hektolitrov na hektar

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte merlot, arcaș, riesling italian, fetească albă
  72 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte merlot, arcaș, riesling italian, fetească albă

72 hektolitrov na hektar

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte riesling de rhin, şarba
  82 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte riesling de rhin, şarba

82 hektolitrov na hektar

| — | ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte fetească regală, aligoté, băbească neagră
  85 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

—

ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte fetească regală, aligoté, băbească neagră

85 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Okrožje Iași:

podoznačba COPOU

| — | mesto Iași, mestna četrt Copou; |
| --- | --- |

—

mesto Iași, mestna četrt Copou;

| — | občina Aroneanu, vasi Aroneanu, Șorogari, Aldei in Dorobanț; |
| --- | --- |

—

občina Aroneanu, vasi Aroneanu, Șorogari, Aldei in Dorobanț;

| — | občina Rediu, vasi Rediu, Breazu, Tăutești in Horlești; |
| --- | --- |

—

občina Rediu, vasi Rediu, Breazu, Tăutești in Horlești;

| — | občina Movileni, vasi Movileni, Potângeni in Iepureni; |
| --- | --- |

—

občina Movileni, vasi Movileni, Potângeni in Iepureni;

podoznačba BUCIUM

| — | mesto Iași, mestna četrt Bucium; |
| --- | --- |

—

mesto Iași, mestna četrt Bucium;

| — | občina Tomești, vasi Tomești, Goruni, Chicerea in Vlădiceni; |
| --- | --- |

—

občina Tomești, vasi Tomești, Goruni, Chicerea in Vlădiceni;

| — | občina Bârnova, vasi Pietrăria, Cercu, Vișan in Pǎun; |
| --- | --- |

—

občina Bârnova, vasi Pietrăria, Cercu, Vișan in Pǎun;

| — | občina Ciurea, vasi Ciurea in Hlincea; |
| --- | --- |

—

občina Ciurea, vasi Ciurea in Hlincea;

podoznačba URICANI

| — | občina Miroslava, vasi Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni in Cornești; |
| --- | --- |

—

občina Miroslava, vasi Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni in Cornești;

| — | občina Horlești, vasi Horlești in Bogdănești; |
| --- | --- |

—

občina Horlești, vasi Horlești in Bogdănești;

| — | občina Valea Lupului, vas Valea Lupului; |
| --- | --- |

—

občina Valea Lupului, vas Valea Lupului;

| — | občina Leţcani, vas Leţcani; |
| --- | --- |

—

občina Leţcani, vas Leţcani;

| — | občina Dumești, vas Dumești; |
| --- | --- |

—

občina Dumești, vas Dumești;

| — | mesto Podu Iloaiei; |
| --- | --- |

—

mesto Podu Iloaiei;

podoznačba PROBOTA

| — | občina Probota, vasi Probota in Perieni; |
| --- | --- |

—

občina Probota, vasi Probota in Perieni;

| — | občina Ţigănaşi, vasi Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării in Mihail Kogălniceanu; |
| --- | --- |

—

občina Ţigănaşi, vasi Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării in Mihail Kogălniceanu;

| — | občina Bivolari, vasi Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti in Tabăra; |
| --- | --- |

—

občina Bivolari, vasi Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti in Tabăra;

| — | občina Andrieşeni, vasi Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele in Spineni; |
| --- | --- |

—

občina Andrieşeni, vasi Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele in Spineni;

| — | občina Trifeşti, vas Trifeşti; |
| --- | --- |

—

občina Trifeşti, vas Trifeşti;

| — | občina Roşcani, vasi Roşcani in Rădeni. |
| --- | --- |

—

občina Roşcani, vasi Roşcani in Rădeni.

7.   Glavne sorte vinske trte

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

Arcaș N

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă in serecsia

Cabernet sauvignon N – petit vidure, bourdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Golia B

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Pinot Gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klăvner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – green sauvignon

Traminer rose Rs – rosetraminer, savagnin rose in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube in tamianka

Șarba B

8.   Opis povezave

Povezava z geografskim območjem

Podatki o geografskem območju

Vinogradi ležijo na severovzhodu Moldavske planote, na stičišču med gričevnatim Moldavskim nižavjem in osrednjim delom Moldavske planote, razmejenim z grebenom Iași. Podnebje je zmerno celinsko s skrajnimi vplivi zaradi lege na prehodu med zmernim celinskim podnebjem Moldavske planote in skrajnim celinskim podnebjem Moldavskega nižavja.

Območje zajema vinograde na gričevnatih delih Moldavije (na severovzhodu) in na prehodnem grebenu proti južnem delu Moldavijske planote (grič Repedea), obrnjenem k reki Prut (odsek Tomeşti–Bohotin). Na območju je več vinogradniških središč, npr. Copou-Şorogari, Galata, Uricani, Bucium, Comarna in Tomeşti, na severu/severovzhodu, približno 40 km od mesta Iași, pa sta še dve središči z ugodnimi razmerami za gojenje vinske trte, kjer rastejo sorte za kakovostna vina, in sicer Probota in Plugari.

V teh vinogradih vinska trta najbogateje obrodi na sončnih planotah in v rečnih dolinah, ki so jih izdolbli pritoki in jih kljub severni izpostavljenosti varujejo zračne mase s severa ali severovzhoda ter učinek fena južnih ali zahodnih zračnih mas, spuščajočih se z visoke planote proti rekama Bahlui in Prut.

Vinogradi so zasajeni tudi v kotanjah dolin, izdolbenih v prostoru med grebenom Iași ter severnim in severovzhodnim robom osrednjega dela Moldavske planote, z velikimi vinogradi, ki se nadaljujejo tudi vzdolž gričevnatih sekundarnih medrečij, ki razmejujejo rečne doline.

Podatki o proizvodu

Bela vina imajo široko paleto barv, od slamnato rumene do rumene z zelenkastimi poudarki, intenzivne arome citrusov, grenivke, včasih rahlo cvetlične s pridihom medu ob staranju. Imajo oljnat okus, značilno svež, ko so mlada, zmernimi kislinami, sadnim okusom in včasih mineralnimi notami, ki jim dajejo živahnost. Zmerna zrelost ohranja svežino sorte.

Rdeča vina imajo značilen vonj po grenkih črnih češnjah in višnjah ter neprekajenih suhih slivah, z rahlo aromo po vanilji ob staranju. Imajo odtenke svetlo rdeče in prevladujoče rubinasto rdeče barve, žameten okus, ki je rahlo trpek in konsistenten, z dobro uravnoteženimi trpkimi tanini, so polnega telesa, zaokroženega okusa in imajo zlasti specifične arome zrelih gozdnih sadežev (ribez, robide, gozdne borovnice).

Človeški dejavniki

Vinogradniška tehnologija vključuje zelene postopke/dela (rez na enojni ali dvojni guyot ali enojni kordon, izbira polvisoke gojitvene oblike vinske trte in odstranjevanje poganjkov s stebla), ki se izvajajo za zagotavljanje kakovosti vin. Rezultat zelenih postopkov in del je ravnotežje med listno maso in težo plodov, da se omogoči veliko kopičenje sladkorja v vinih in ohranjanje visoke vsebnosti kislin (z zmanjšanjem listne površine se zmanjša vrenje kislin v prisotnosti toplote in svetlobe).

Optimalni čas trgatve se določi na podlagi sorte in zrelosti grozdnih jagod, da se doseže ravnotežje med kislinami, sladkorji in aromami.

Mošt se bistri s flotacijo, ki omogoča, da se velike količine mošta stalno bistrijo in stabilizirajo, saj je zmanjšanje vsebnosti trdnin in fenolnih spojin eden od glavnih ciljev za končno kakovost mošta.

Pred začetkom alkoholnega vrenja se svežemu moštu dodajo izbrane kvasovke, za aktiviranje in uravnavanje alkoholnega vrenja in ponovnega vrenja pa se uporabijo aktivatorji vrenja.

Z uporabo različnih encimov se lahko pri rdečih vinih hitro izločajo pigmentirane snovi in tanini, pri aromatičnem grozdju pa je mogoče izboljšati izločanje arom, ki se ohranijo v proizvedenih vinih.

Encimi, dodani mešanici tropin in mošta sort fetească neagră ali cabernet sauvignon, razgrajujejo pektinske in celulozne spojine v celičnih stenah, s čimer izboljšujejo izločanje pigmentiranih snovi.

Encimi, dodani mešanici tropin in mošta sort muscat ottonel, busuioacă de bohotin in traminer roz, razgrajujejo pektinske in celulozne spojine v celičnih stenah, s čimer izboljšujejo izločanje aromatičnih snovi. Encimi se uporabljajo tudi za sproščanje aromatičnih snovi pri vinih, pridobljenih iz prezrelega ali plesnivega grozdja.

Povezava z geografskim območjem – Odločilni dejavniki

V teh vinogradih vinska trta najbogateje obrodi na sončnih planotah in v rečnih dolinah, ki so jih izdolbli pritoki in jih kljub severni izpostavljenosti varujejo zračne mase s severa ali severovzhoda ter učinek fena južnih ali zahodnih zračnih mas, spuščajočih se z visoke planote proti rekama Bahlui in Prut.

Vinogradi so zasajeni tudi v kotanjah dolin, izdolbenih v prostoru med grebenom Iași ter severnim in severovzhodnim robom osrednjega dela Moldavske planote, z velikimi vinogradi, ki se nadaljujejo tudi vzdolž gričevnatih sekundarnih medrečij, ki razmejujejo rečne doline.

Stran od gričev Buciuma, v krajih Pietrărie in Tomești pridobivajo plodove za prefinjena vina, kot so aligote, fetească albă in muscat ottonel. Pretežno domače sorte vinske trte, kot so fetească albă, fetească regală in fetească neagră, ter sorte aligoté, muscat ottonel in merlot dajejo vinom, proizvedenim na območju z ZOP Iași razpoznavno noto. Posebej je treba poudariti svežino vin iz teh sort zaradi lege vinskih trt severno od vzporednika 45 , kjer poletna vročina ni tako huda, da bi vplivala na primarne okuse.

Zaradi topografije, ki je močno razdrobljena zaradi potokov, kot so Frasin, Perieni in Plopu, ob pobočjih katerih se nizajo drugi posamezni vinogradi, ter zaradi razlike v nadmorski višini med strugama rek Prut in Jijia in okoliškimi vrhovi (južnejša lega in široka odprtost proti koridorjem rek Prut in Jijia) imajo vinogradi na osrednjem delu Probote toplejše podnebje in več sončne svetlobe.

Tla na območju vključujejo kambični černozjom, sive prsti, regosole in antropogene prsti, od katerih prevladuje kambični černozjom, za katerega je značilno, da vinom daje veliko vsebnost kislin.

Podnebni dejavniki se od sezone do sezone zelo razlikujejo, saj so zime ostre in razmeroma suhe, poletja vroča, žgoča in pogosto suha, pomladi zmerno tople in deževne, jeseni pa mile in pretežno jasne. Skupaj s temi dejavniki so velika splošna osončenost, ki se razlikuje glede na izpostavljenost pobočij, splošna toplotna uravnoteženost v obdobju rasti in razmere za zorenje grozdja v obdobjih V in VI ugodni za proizvodnjo kakovostnih vin, ki ohranijo značilno svežino, zmerno do veliko vsebnost kislin, cvetlične note in uravnoteženost taninov.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na oznaki mora biti navedena vrsta vina glede na vsebnost sladkorja: suho, polsuho, polsladko ali sladko.

Če je na oznaki navedeno ime posameznega vinograda ali podoznačba porekla (COPOU, BUCIUM, URICANI, PROBOTA), kot je ustrezno, morajo vina izhajati izključno iz navedenega vira.

Odvisno od želja proizvajalcev se lahko zaščiteni označbi porekla „Iași“ doda ena od naslednjih posameznih označb vinograda: ARONEANU, REDIU, ŞOROGARI, TOMEŞTI, GORUNI, VLĂDICENI, PIETRĂRIA, VIŞAN, DEALUL DOAMNEI, DOI PERI, MIROSLAVA, URIC, VOROVEŞTI, BALCIU, BRĂTULENI, CORNEŞTI, HORLEŞTI, BOGDĂNEŞTI, COASTA MORII.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_iasi_modificat_cf_cererii_1326_1335_2014_pentru_notificarea_com_07.01.2020_no_track_changes.pdf

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---