# Eiropas Savienības C 89/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 89 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 16. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 89

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 16. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 89/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 89/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 89/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10111 — CVC/Vivartia Holdings) (
  1
  ) | 3 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 89/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion) (
  1
  )

1

1

2021/C 89/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group) (
  1
  )

1

2

2021/C 89/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10111 — CVC/Vivartia Holdings) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 89/04 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 15. marts | 4 |
| 2021/C 89/05 | Informatīvs paziņojums par vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu marķējuma specifikācijām | 5 |
| 2021/C 89/06 | Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai LĒMUMS Nr. H10 (2020. gada 21. oktobris) par Administratīvās komisijas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu (
  1
  ) | 6 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 89/04

Euro maiņas kurss — 2021. gada 15. marts

4

2021/C 89/05

Informatīvs paziņojums par vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu marķējuma specifikācijām

5

2021/C 89/06

Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai LĒMUMS Nr. H10 (2020. gada 21. oktobris) par Administratīvās komisijas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu (
  1
  )

1

6

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 89/07 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 11 |
| 2021/C 89/08 | Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 19 |
| 2021/C 89/09 | Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 23 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2021/C 89/07

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

11

2021/C 89/08

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

19

2021/C 89/09

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 16.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 89/01)

Komisija 2021. gada 19. janvārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10028. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10028. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 16.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 89/02)

Komisija 2021. gada 10. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10190. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10190. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 16.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10111 — CVC/Vivartia Holdings)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 89/03)

Komisija 2021. gada 8. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10111. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10111. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 16.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 15. marts

(2021/C 89/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1920 |
| JPY | Japānas jena | 130,17 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4362 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85670 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,1850 |
| CHF | Šveices franks | 1,1084 |
| ISK | Islandes krona | 153,50 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,0988 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,193 |
| HUF | Ungārijas forints | 367,63 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5914 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8845 |
| TRY | Turcijas lira | 8,9852 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5419 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4874 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,2553 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6588 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6040 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 351,97 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,7316 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7508 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5798 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 165,81 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9021 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,868 |
| RUB | Krievijas rublis | 87,1471 |
| THB | Taizemes bāts | 36,630 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,6896 |
| MXN | Meksikas peso | 24,6610 |
| INR | Indijas rūpija | 86,4925 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1920

JPY

Japānas jena

130,17

DKK

Dānijas krona

7,4362

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85670

SEK

Zviedrijas krona

10,1850

CHF

Šveices franks

1,1084

ISK

Islandes krona

153,50

NOK

Norvēģijas krona

10,0988

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,193

HUF

Ungārijas forints

367,63

PLN

Polijas zlots

4,5914

RON

Rumānijas leja

4,8845

TRY

Turcijas lira

8,9852

AUD

Austrālijas dolārs

1,5419

CAD

Kanādas dolārs

1,4874

HKD

Hongkongas dolārs

9,2553

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6588

SGD

Singapūras dolārs

1,6040

KRW

Dienvidkorejas vona

1 351,97

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,7316

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7508

HRK

Horvātijas kuna

7,5798

IDR

Indonēzijas rūpija

17 165,81

MYR

Malaizijas ringits

4,9021

PHP

Filipīnu peso

57,868

RUB

Krievijas rublis

87,1471

THB

Taizemes bāts

36,630

BRL

Brazīlijas reāls

6,6896

MXN

Meksikas peso

24,6610

INR

Indijas rūpija

86,4925

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 16.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/5

---

Informatīvs paziņojums par vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu marķējuma specifikācijām

(2021/C 89/05)

Komisija vēlas informēt attiecīgos operatorus un dalībvalstu iestādes, ka, lai palīdzētu īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/904 (1) noteikto pienākumu no 2021. gada 3. jūlija attiecībā uz konkrētu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu marķējumu un kā noteikts minētās direktīvas 7. panta 2. punktā, Komisija ir pieņēmusi Īstenošanas regulu (ES) 2020/2151 (2), ar ko paredz noteikumus par saskaņotām marķējuma specifikācijām, kuras attiecas uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas norādīti Direktīvas (ES) 2019/904 pielikuma D daļā, un ar to saistīto labojumu.

Marķējums attiecas uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas norādīti Direktīvas (ES) 2019/904 pielikuma D daļā. Tie ir šādi izstrādājumi:

| 1) | higiēniskās paketes, tamponi un tamponu aplikatori; |
| --- | --- |

1)

higiēniskās paketes, tamponi un tamponu aplikatori;

| 2) | mitrās salvetes, t. i., iepriekš samitrinātas salvetes personiskās higiēnas un mājsaimniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

2)

mitrās salvetes, t. i., iepriekš samitrinātas salvetes personiskās higiēnas un mājsaimniecības vajadzībām;

| 3) | tabakas izstrādājumi ar filtriem un filtri, ko tirgo lietošanai kopā ar tabakas izstrādājumiem; |
| --- | --- |

3)

tabakas izstrādājumi ar filtriem un filtri, ko tirgo lietošanai kopā ar tabakas izstrādājumiem;

| 4) | dzērienu glāzes. |
| --- | --- |

4)

dzērienu glāzes.

Piktogrammas vektorizētā formātā

Atsaucoties uz saskaņotajām marķējuma prasībām, kas noteiktas Īstenošanas regulas (ES) 2020/2151 pielikumā, ņemot vērā labojumu, zemāk sekojiet tīmekļa saitei uz vektorizētajām piktogrammām tādā secībā, kādā tās ir redzamas Īstenošanas regulas I–IV pielikumā. Piktogrammas ir dotas visās ES dalībvalstu oficiālajās valodās (neoficiāls tulkojums arī īru valodā, lai gan īstenošanas regulā šā tulkojuma nav).

https://ec.europa.eu/environment/topics/plastics/single-use-plastics/sups-marking-specifications_lv

---

(1)  OV L 155, 12.6.2019., 1. lpp.

(2)  OV L 428, 18.12.2020., 57. lpp.

---

| 16.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/6

---

ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJASOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI

LĒMUMS Nr. H10

(2020. gada 21. oktobris)

par Administratīvās komisijas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu

(Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)

(2021/C 89/06)

ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1) 72. pantu, saskaņā ar kuru Administratīvā komisija veicina un attīsta sadarbību starp dalībvalstīm, modernizējot procedūras informācijas apmaiņai, jo īpaši pielāgojot informācijas plūsmu starp iestādēm, lai informācijas apmaiņu varētu veikt ar elektroniskiem līdzekļiem, ņemot vērā katrā dalībvalstī notikušo datu apstrādes attīstību, un pieņem kopīgus strukturālus noteikumus attiecībā uz datu apstrādes pakalpojumiem, jo īpaši par drošību un standartu izmantošanu, un paredz noteikumus attiecībā uz šo pakalpojumu kopīgās daļas darbību;

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 73. pantu, kurā noteikts, ka Administratīvā komisija izveido un nosaka Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodes un sastāvu, savukārt Datu apstrādes tehniskā komisija sniedz ziņojumus un argumentētu atzinumu, pirms Administratīvā komisija pieņem lēmumus saskaņā ar 72. panta d) punktu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

1.   Administratīvā komisija izveido Datu apstrādes tehnisko komisiju, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 883/2004 73. panta 1. punktā. Tās nosaukums ir “Tehniskā komisija”.

2.   Tehniskās komisijas funkcijas ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 883/2004 73. panta 2. punktā.

3.   Pilnvaras attiecībā uz Tehniskās komisijas īpašajiem uzdevumiem nosaka Administratīvā komisija, kas vajadzības gadījumā var mainīt šos uzdevumus.

2. pants

1.   Tehniskās komisijas sastāvā ir divi locekļi no katras dalībvalsts, viens no kuriem ir iecelts kā pastāvīgais loceklis, bet otrs – kā pastāvīgā locekļa aizstājējs.

2.   Valdības pārstāvis no attiecīgās dalībvalsts, kas pārstāvēta Administratīvajā komisijā, nosūta Administratīvās komisijas sekretariātam informāciju par savas valsts pārstāvju kandidatūrām.

3.   Tehniskās komisijas locekļi var ierasties uz sanāksmēm viena vai vairāku papildu ekspertu pavadībā, ja tas ir vajadzīgs saistībā ar risināmiem jautājumiem.

4.   Katrā delegācijā parasti var būt ne vairāk kā četras personas.

5.   Tehniskajā komisijā kā konsultants darbojas Eiropas Komisijas pārstāvis Administratīvajā komisijā vai šā pārstāvja iecelta persona.

6.   Eiropas Komisijas pārstāvis, tā aizstājējs vai jebkura cita Administratīvās komisijas sekretariāta iecelta persona var apmeklēt visas Tehniskās komisijas un tās ad hoc darba grupu sanāksmes. Turklāt šīs sanāksmes var apmeklēt Eiropas Komisijas attiecīgo nodaļu pārstāvji, ja tas ir vajadzīgs saistībā ar risināmo jautājumu.

7.   Administratīvās komisijas sekretariāta pārstāvis apmeklē visas Tehniskās komisijas un tās ad hoc darba grupu sanāksmes.

3. pants

1.   Tehniskās komisijas priekšsēdētāja amatu ik pusgadu ieņem tās dalībvalsts pastāvīgais loceklis vai cita iecelta amatpersona, kuras pārstāvis Administratīvajā komisijā ieņem minētās komisijas priekšsēdētāja amatu tajā pašā laikposmā.

2.   Ja priekšsēdētājs nevar apmeklēt Tehniskās komisijas sanāksmi, viņa aizstājējs darbojas kā priekšsēdētājs.

3.   Tehniskās komisijas priekšsēdētājs var sniegt sekretariātam norādījumus saistībā ar paredzētajām sanāksmēm un veicamajām darbībām, kas ietilpst Tehniskās komisijas uzdevumos.

4. pants

Sekretariāts, apspriežoties ar Tehniskās komisijas priekšsēdētāju, sasauc Tehnisko komisiju, nosūtot uzaicinājuma vēstuli tās locekļiem un Eiropas Komisijas pārstāvim vismaz 10 darbdienas pirms sanāksmes.

5. pants

Tehniskā komisija vajadzības gadījumā pieņem ziņojumus un argumentētus atzinumus, pamatojoties uz tehniskiem dokumentiem un pētījumiem. Tā var lūgt valstu pārvaldes iestādēm jebkādu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai atbilstīgi veiktu savus uzdevumus.

6. pants

1.   Tehniskā komisija var izveidot ad hoc darba grupas ar ierobežotu dalībnieku skaitu, kas risinās īpašus jautājumus un iesniegs priekšlikumus Tehniskajai komisijai.

Tehniskā komisija rakstiskā pilnvarā apraksta uzdevumus, kas jāveic šīm darba grupām, un norāda termiņus minēto uzdevumu veikšanai.

2.   Ad hoc darba grupas vada persona, ko ieceļ Tehniskās komisijas priekšsēdētājs, apspriežoties ar Eiropas Komisijas pārstāvi, vai, ja tas nav iespējams, eksperts, kas pārstāv valsti, kuras pārstāvis Administratīvajā komisijā ieņem priekšsēdētāja amatu.

3.   Ad hoc darba grupas priekšsēdētāju aicina uz to Tehniskās komisijas sanāksmi, kurā apspriež attiecīgās ad hoc darba grupas ziņojumu.

7. pants

Administratīvās komisijas sekretariāta ieceltais loceklis sagatavo un organizē Tehniskās komisijas sanāksmes.

8. pants

1.   Ziņojumus, argumentētus atzinumus, kā arī jebkurus citus jautājumus, kas saistīti ar uzdevumiem, kurus Administratīvā komisija uzticējusi Tehniskajai komisijai saskaņā ar 1. panta 3. punktu, pieņem ar visu Tehniskās komisijas locekļu kvalificētu balsu vairākumu saskaņā ar balsošanas noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības Padome. Katrai dalībvalstij ir viena balss, ko nodod pastāvīgais loceklis vai pastāvīgā locekļa aizstājējs. Tehniskās komisijas ziņojumos vai argumentētos atzinumos, vai citos tās kompetencē esošos jautājumos jānorāda, vai tie pieņemti vienprātīgi vai ar kvalificētu balsu vairākumu. Tiks reģistrēti mazākuma secinājumi vai atrunas.

Kad Tehniskā komisija pieņem lēmumu par 1. panta 3. punktā minētajiem uzdevumiem, Administratīvā komisija var pieņemt galīgo lēmumu attiecīgajā jautājumā, ja piecas dalībvalstis to pieprasa piecu darbdienu laikā no Tehniskās komisijas lēmuma paziņošanas Administratīvajai komisijai.

2.   Ja Tehniskās komisijas pastāvīgais loceklis ieņem priekšsēdētāja amatu, attiecīgās valsts vārdā balso pastāvīgā locekļa aizstājējs.

Ja kāds sanāksmes dalībnieks balsošanas laikā atturas no balsošanas, priekšsēdētājs aicina šo dalībnieku pamatot savus iemeslus.

3.   Ja klātesošo locekļu vairākums atturas no balsošanas, uzskata, ka balsošanai izvirzītais priekšlikums nav ņemts vērā.

4.   Tehniskā komisija var lemt par ziņojumu un argumentētu atzinumu pieņemšanu, izmantojot rakstisku procedūru, ja par šādu procedūru panākta vienošanās Tehniskās komisijas iepriekšējā sanāksmē.

Šim nolūkam priekšsēdētājs nosūta pieņemamo tekstu Tehniskās komisijas locekļiem. Jāparedz vismaz 10 darbdienu termiņš, kurā locekļiem ir iespēja paziņot, vai tie pieņem vai noraida ierosināto tekstu, vai atturas no balsošanas. Ja minētajā termiņā atbilde netiek saņemta, uzskata, ka balsojums ir apstiprinošs.

Priekšsēdētājs var lemt arī par rakstiskas procedūras sākšanu, ja Tehniskās komisijas sanāksmē iepriekšēja vienošanās nav panākta. Šādā gadījumā vienīgi rakstiskas vienošanās par ierosināto tekstu uzskata par apstiprinošu balsojumu, un tam nosaka vismaz 15 darbdienu termiņu.

Beidzoties noteiktajam termiņam, priekšsēdētājs informē komisijas locekļus par balsošanas rezultātiem. Lēmumu, par kuru saņemts vajadzīgais apstiprinošu balsu skaits, uzskata par pieņemtu pēdējā tā perioda dienā, kurā locekļiem bija jāsniedz atbilde.

5.   Ja rakstiskās procedūras gaitā kāds Tehniskās komisijas loceklis ierosina grozīt tekstu, priekšsēdētājs vai nu:

| a) | sāk rakstisko procedūru no jauna, nosūtot ierosināto grozījumu locekļiem saskaņā ar 4. punktā noteikto procedūru; atkarībā no grozījuma būtības 4. punktā minēto termiņu var saīsināt līdz piecām darbdienām; vai arī |
| --- | --- |

a)

sāk rakstisko procedūru no jauna, nosūtot ierosināto grozījumu locekļiem saskaņā ar 4. punktā noteikto procedūru; atkarībā no grozījuma būtības 4. punktā minēto termiņu var saīsināt līdz piecām darbdienām; vai arī

| b) | atceļ rakstisko procedūru, lai jautājumu apspriestu nākamajā sanāksmē, atkarībā no tā, kuru procedūru priekšsēdētājs uzskata par piemērotu attiecībā uz konkrēto jautājumu. |
| --- | --- |

b)

atceļ rakstisko procedūru, lai jautājumu apspriestu nākamajā sanāksmē, atkarībā no tā, kuru procedūru priekšsēdētājs uzskata par piemērotu attiecībā uz konkrēto jautājumu.

9. pants

1.   Katras Tehniskās komisijas sanāksmes pagaidu darba kārtību sagatavo sekretariāts, apspriežoties ar Tehniskās komisijas priekšsēdētāju.

Pirms ierosināt kāda jautājuma iekļaušanu darba kārtībā, sekretariāts vajadzības gadījumā var lūgt attiecīgās delegācijas rakstiski darīt zināmu savu viedokli konkrētajā jautājumā.

Pagaidu darba kārtībā principā ietver punktus, par kuriem pieprasījumu iesniedzis kāds komisijas loceklis vai Eiropas Komisijas pārstāvis.

2.   Vismaz 15 darbdienas pirms katras sanāksmes pagaidu darba kārtību nosūta Tehniskās komisijas locekļiem un iepriekš 2. panta 6. punktā minētajām personām. Pārskatītu darba kārtības redakciju var nosūtīt piecas darbdienas pirms sanāksmes.

Dokumenti, kas attiecas uz darba kārtības punktiem, par kuriem jāpieņem lēmumi vai atzinumi attiecīgajā sanāksmē, būtu jādara pieejami principā ne vēlāk kā 10 darbdienas pirms sanāksmes. Tas neattiecas uz dokumentiem, kuros ir iekļauta vispārēja informācija, kas nav jāapstiprina, izņēmuma gadījumiem un citiem gadījumiem, par kuriem Tehniskā komisija var vienoties saskaņā ar 14. pantu.

3.   Katras Tehniskās komisijas sanāksmes sākumā apstiprina sanāksmes darba kārtību.

Lai darba kārtībā iekļautu punktus, kas nav pagaidu darba kārtībā, nepieciešams vienprātīgs Tehniskās komisijas balsojums.

10. pants

1.   Administratīvās komisijas sekretariāts sagatavo Tehniskās komisijas sanāksmju protokolus. Tehniskā komisija apstiprina protokolu angļu valodā.

2.   Protokola tekstu angļu valodā nosūta delegācijām izskatīšanai vēlākais vienu mēnesi pirms nākamās Tehniskās komisijas sanāksmes.

11. pants

1.   Pēc katras sanāksmes Tehniskā komisija rakstiski ziņo Administratīvajai komisijai par savu darbību un sasniegumiem.

2.   Pēc Administratīvās komisijas priekšsēdētāja pieprasījuma Tehniskās komisijas priekšsēdētājs Administratīvās komisijas sanāksmēs ziņo par Tehniskās komisijas darbību.

12. pants

Jebkuram Tehniskās komisijas ierosinātam pasākumam, kura izdevumi jāsedz Eiropas Komisijai, nepieciešams minētās iestādes pārstāvja apstiprinājums.

13. pants

Ziņojumus, argumentētus atzinumus, darba kārtību, protokolus un citus dokumentus par Tehniskās komisijas darbību sagatavo angļu valodā.

14. pants

Ciktāl tas ir nepieciešams, Tehniskā komisija ar vienbalsīgu lēmumu var vienoties precizēt un sīkāk izstrādāt pašreizējo reglamentu.

15. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no publicēšanas dienas.

16. pants

Ar šo lēmumu aizstāj 2015. gada 17. decembra Lēmumu Nr. H8 (atjaunināts 2016. gada 9. martā ar nelieliem tehniskiem precizējumiem).

Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

Moira KETTNER

---

(1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

1

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 16.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/11

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 89/07)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ IZDARĪTU STANDARTA GROZĪJUMU

“MARSANNAY”

PDO-FR-A0175-AM01

Paziņojuma datums: 14.12.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskais apgabals

I nodaļas IV iedaļas 1. punktā pēc teksta “Côte-d’Or” iekļauj tekstu “pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2019. gada oficiālo klasifikatoru”.

Šis redakcionālais grozījums ļauj ģeogrāfiskā apgabala robežas juridiski saistošā veidā noteikt, atsaucoties uz spēkā esošo administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora 2019. gada redakciju, ko izdevis Valsts statistikas un ekonomisko pētījumu institūts (INSEE).

Ģeogrāfiskā apgabala teritorija nekādā veidā netiek mainīta.

Turklāt tiek pievienots arī teikums, ar ko uzņēmējus informē par to, ka Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta (INAO) vietnē pieejami kartogrāfijas dokumenti, kas saistīti ar ģeogrāfisko apgabalu.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

2.   Noteiktais zemesgabalu apgabals

2. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “Vīnus iegūst no vīnogām, kas audzētas zemesgabalos, kuri atrodas ražošanas zemesgabalu apgabalā, kas apstiprināts Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2019. gada 19. jūnijā.”

Šo grozījumu izdara, lai norādītu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprinājusi ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpstošā jaunā noteiktā zemesgabalu apgabala teritoriju. Zemesgabalu apgabala robežu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Līdz ar šo grozījumu specifikācijā arī svītro nodalītu robežu noteikšanu attiecībā uz dažādu krāsu vīniem, jo šis nošķīrums jau ir ietverts noteikumos par noteiktajām robežām. Tas ļauj vienkāršot specifikācijas formulējumu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3.   Tiešās apkaimes apgabals

I nodaļas IV iedaļas 3. punktā pēc teksta “šādu [pašvaldību teritorija]” iekļauj tekstu “pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2019. gada oficiālo klasifikatoru”.

Šis redakcionālais grozījums ļauj noteikt tiešās apkaimes apgabalu, atsaucoties uz spēkā esošo administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora 2019. gada redakciju, ko izdevis INSEE.

Šā apgabala teritorija nekādā veidā netiek mainīta.

Šīs atsauces pievienošana ļauj juridiski saistošā veidā definēt tiešās apkaimes apgabalu tā, lai vēlāk to neietekmētu pašvaldību teritoriju vai to daļu apvienošana vai sadalīšana, kā arī to nosaukumu izmaiņas.

Lai ņemtu vērā administratīvās izmaiņas, kas veiktas līdz 2019. gadam, tiek arī atjaunināts to pašvaldību teritoriju saraksts, kuras veido tiešās apkaimes apgabalu, bet netiek mainītas tā robežas.

Attiecīgi tiek grozīta vienotā dokumenta sadaļa “Papildu nosacījumi”.

4.   Kontroles oganizācijas nosaukuma maiņa

Tiek atjaunināta kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Marsannay” specifikācijas III nodaļas II iedaļa “Ziņas par kontroles struktūru”.

Attiecīgi groza vienotā dokumenta sadaļu “Cita informācija”.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Marsannay”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

4.   Vīna(-u) apraksts

Analītiskais apraksts

Produkcija ir sausie nedzirkstošie baltvīni, sarkanvīni un sārtvīni.

Baltvīnu dabiskais minimālais spirta saturs ir 11 %.

Sarkanvīnu un sārtvīnu dabiskais minimālais spirta saturs ir 10,5 %.

Pēc bagātināšanas kopējais spirta saturs sārtvīnos nepārsniedz 13 %.

Pēc bagātināšanas kopējais spirta saturs baltvīnos un sarkanvīnos nepārsniedz 13,5 %.

Sarkanvīnos, kad tos pilda pudelēs, maksimālais ābolskābes saturs ir 0,4 grami uz litru.

Lietošanai gataviem vīniem fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) maksimālais saturs ir šāds:

| | baltvīni:






  — | 3 grami uz litru, |
| --- | --- | --- |

baltvīni:

—

3 grami uz litru,

| — | vai 4 grami uz litru, ja kopējais skābums ir vismaz 55,10 miliekvivalenti uz litru, t. i., 4,13 grami uz litru, izteikts vīnskābē, vai 2,7 grami litrā, izteikts H 2SO4); |
| --- | --- |

—

vai 4 grami uz litru, ja kopējais skābums ir vismaz 55,10 miliekvivalenti uz litru, t. i., 4,13 grami uz litru, izteikts vīnskābē, vai 2,7 grami litrā, izteikts H 2SO4);

| | sārtvīni:






  — | 3 grami uz litru; |
| --- | --- | --- |

sārtvīni:

—

3 grami uz litru;

| | sarkanvīni:






  — | 2 grami uz litru. |
| --- | --- | --- |

sarkanvīni:

—

2 grami uz litru.

Šie ir standarti, kas paredzēti Kopienas regulējumā un ko piemēro attiecībā uz maksimālo kopējo spirta saturu, minimālo faktisko spirta saturu, minimālo kopējo skābumu, maksimālo gaistošo skābumu un maksimālo kopējo sēra dioksīda saturu.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a)   Īpašās vīndarības metodes

Stādījumu biezība

Audzēšanas prakse

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 9 000 vīnkoku uz hektāru, rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 1,25 metrus, savukārt atstatums starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem ir vismaz 0,5 metri.

Vīnogulājus var stādīt blīvi un neveidojot rindas (en foule), ja tiek ievērota minimālā stādījumu biezība un atstatums starp vīnkokiem pārsniedz 0,5 metrus.

Apgriešanas noteikumi

Audzēšanas prakse

Vīnus iegūst no tādu vīnogulāju ražas, kurus apgriež saskaņā ar šādiem noteikumiem.

Vispārīgi noteikumi

Baltvīni:

| — | vīnkokus apgriež vai nu īsus (vainagu veido Ruajā (Royat) kordona un divpusēja kordona formā), uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 10 vīnstīgu pumpurus, |
| --- | --- |

—

vīnkokus apgriež vai nu īsus (vainagu veido Ruajā (Royat) kordona un divpusēja kordona formā), uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 10 vīnstīgu pumpurus,

| — | vai garus, vainagu veidojot pēc Gijo (Guyot) metodes vienkāršā formā un uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpurus, |
| --- | --- |

—

vai garus, vainagu veidojot pēc Gijo (Guyot) metodes vienkāršā formā un uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpurus,

| — | vai arī Šablī (Chablis) formā (tikai ‘Chardonnay B’ šķirnei), uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpurus. |
| --- | --- |

—

vai arī Šablī (Chablis) formā (tikai ‘Chardonnay B’ šķirnei), uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpurus.

Sarkanvīni un sārtvīni

Uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpurus, vīnkokus apgriež:

| — | vai nu īsus (vainagu veido Ruajā kordona formā, divpusēja kordona, kausa vai vēdekļa formā), |
| --- | --- |

—

vai nu īsus (vainagu veido Ruajā kordona formā, divpusēja kordona, kausa vai vēdekļa formā),

| — | vai garus, vainagu veidojot pēc Gijo metodes vienkāršā formā. |
| --- | --- |

—

vai garus, vainagu veidojot pēc Gijo metodes vienkāršā formā.

Īpaši noteikumi

Kordona izveides periods ir ierobežots līdz 2 gadiem. Šajā periodā ir atļauts vainagu veidojot pēc Gijo metodes divkāršā formā, uz katras saglabātās vīnstīgas atstājot ne vairāk kā 5 vīnstīgu pumpurus.

Vainaga veidošanu vienkāršā formā pēc Gijo metodes var pielāgot:

| — | ar otru augļzaru, kas ļauj katru gadu izmainīt nokares pozīciju, |
| --- | --- |

—

ar otru augļzaru, kas ļauj katru gadu izmainīt nokares pozīciju,

| — | ar vienu saīsinātu nokari, kurai ir ne vairāk kā 3 vīnstīgu pumpuri, un augļzaru ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem. |
| --- | --- |

—

ar vienu saīsinātu nokari, kurai ir ne vairāk kā 3 vīnstīgu pumpuri, un augļzaru ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem.

Neatkarīgi no apgriešanas veida vīnkokiem var atstāt papildu vīnstīgu pumpurus, ja fenoloģiskajā fāzē, kad izplaukušas 11 vai 12 lapas, auglīgu zaru skaits uz vienu vīnkoku kārtējā gadā ir mazāks vai vienāds ar vīnstīgu pumpuru skaitu, kas paredzēts apgriešanas noteikumos.

Vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Sarkanvīnu bagātināšanai ir atļauts izmantot reduktīvos paņēmienus, un maksimālais koncentrācijas līmenis ir 10 %.

Sārtvīnu gatavošanā aizliegts – atsevišķi vai preparātu sastāvā – izmantot vīndarības ogles.

Koksnes gabalu izmantošana ir aizliegta.

Pēc vīnu bagātināšanas kopējais spirta saturs nepārsniedz 13,5 % sarkanvīnos un baltvīnos un 13 % – sārtvīnos.

Līdztekus še iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgās saistības, kas minētas Kopienas līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

b)   Maksimālais ražas iznākums

Sarkanvīni:

58 hektolitri no hektāra

Baltvīni:

64 hektolitri no hektāra

Sārtvīni:

65 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīna gatavošana un kopšana tiek veikta šādu Côte-d’Or departamenta pašvaldību teritorijā: Chenôve, Couchey un Marsannay-la-Côte.

7.   Galvenā(-as) vīna vīnogu šķirne(-es)

| | ‘Chardonnay B’ |
| --- | --- |

‘Chardonnay B’

| | ‘Pinot blanc B’ |
| --- | --- |

‘Pinot blanc B’

| | ‘Pinot gris G’ |
| --- | --- |

‘Pinot gris G’

| | ‘Pinot noir N’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir N’

8.   Saiknes apraksts

Saikni veidojošo dabas faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas Côte de Nuits vīndārza ziemeļu daļā, tam ir līdzens reljefs un tas ziemeļu/dienvidu virzienā plešas apmēram 25 kilometru garumā. Šis tektoniskās izcelsmes reljefa apgabals atrodas starp Hautes Côtes kaļķakmens plato, kas atrodas uz rietumiem 400–500 metru augstumā virs jūras līmeņa, un Bresse līdzenumu austrumos, kurš ir terciāra nogruvuma ieleja un kura augstums labajā pusē no Côtes ir ap 250 metriem virs jūras līmeņa.

Klimatu nosaka atvēsinoša okeāna ietekme, kuru periodiski pārmāc kontinentālās vai dienvidu ietekmes, ko nosaka Rhône-Saône ass. Reģionālais okeāna klimats izpaužas ar mērenu un regulāru nokrišņu režīmu (aptuveni 750 milimetru gadā), kam nav raksturīgs vasaras sausums. Temperatūra vērtējama kā salīdzinoši mērena, ar gada vidējo rādītāju 10,5 °C.

Côte, uz austrumiem no Morvan masīva un Burgundijas (Bourgogne) plato, atrodas labvēlīgā klimatiskā situācijā, kā rezultātā tur raksturīgs siltāks mezoklimats, kā arī reģionam kopumā neraksturīgi mazs nokrišņu daudzums.

Ģeogrāfiskais apgabals robežojas ar Marsannay-la-Côte, Couchey un Chenove pašvaldību teritorijām, tas atrodas uz dienvidiem no Dižonas (Dijon) pilsētas, Côte-d’Or departamentā, Burgundijā.

Côte priekšējā puse ir topogrāfiski salīdzinoši regulāra – augstumu starpība tur ir aptuveni 150 metru. To pārtrauc plaša sausa ieleja, ko veido divu ieplaku krustojums un kas nodrošina iekšzemes drenāžu. Citas mazākas ieplakas mijas arī ar nelieliem iznesu konusiem.

Ielejas dienvidos nogāzi veido juras perioda kaļķakmens un merģeļa (mālaina kaļķakmens) iežu grēdas, kuru skeletu veido īpaši kompaktais Comblanchien kaļķakmens. Intensīva iežu plaisāšana paralēli reljefam ir izveidojusi garas joslas, kurās atklājas dažādi līmeņi. Tādējādi atklājas Lias (agrīnā juras perioda) merģeļa, krinoīdu atlieku kaļķakmens un Bajocien (vidējā juras perioda) merģeļa, krama kaļķakmens, oolītu kaļķakmens vai Bathonien (vidējā juras perioda) Comblanchien kaļķakmens slāņi.

Ziemeļos pārrāvumi ir mazāki, un grēdā ir atsegti Bathonien kaļķakmens ieži.

Nogāžu un pakājes kaļķakmens pagulslānis nav atklāti manāms, tas izkliedēts, sajaucoties māla un smilts nobirām, ko radījušas izmaiņas zemes dzīlēs un reljefa virsslānī. Substrāta izkliedēšanās pakāpe ir atkarīga no izvietojuma nogāzē. Slīpumā tas ir ļoti akmeņains un ne pārāk biezā slānī, pakājē tas ir bagātāks ar sīkām daļiņām un biezāks (no dažiem decimetriem līdz 1 metram).

Ielejas galā līdzenuma virzienā plešas liels iznesu konuss. To veido labi nosusināti grants un kaļķakmens un aluviālie sanesumi.

Vīnogu ražas ievākšanai norobežotie zemesgabali atrodas Côte priekšējās daļas apakšā, kā arī uz iznesu konusiem ar grantainām augsnēm.

Augsnes nav ļoti bagātīgas, parasti to sastāvā ir karbonāti, un augsnes nav pārāk blīvas, proti, ir labi drenējošas. Tomēr tām raksturīgs augsts māla saturs, īpaši nogāžu pakājēs un merģeļa līmenī. Lielo iznesu konusu augsnes ir labi filtrējošas, nav ļoti mālainas un ir bagātas ar kaļķakmens oļiem.

Saikni veidojošo cilvēkfaktoru apraksts

Pirmās taustāmās vīnkopības liecības ģeogrāfiskajā apgabalā datētas ar 530. gadu, kad Grégoire de Tours savā darbā “Histoire des Francs”, stāstot par Dižonas pilsētu, atzīmējis, ka “rietumu pusē ir ļoti auglīgi kalni, kurus klāj vīnogulāji, kas iedzīvotājiem dod tik izcilu “Falerne” vīnu, ka viņi atsakās no “Ascalon” vīna”.

Kopš VII gadsimta daudzi arhīvi apliecina vīndārza pastāvēšanu Marsannay apgabalā, piemēram, ziedojumi 658. gadā Bèze abatijai, 882. gadā Saint-Etienne de Dijon baznīcai, 1189. gadā Epoisses prioram.

Kopš XI gadsimta Burgundijas hercogiem apdzīvotā vietā Chenove bija piederējis īpašums, kurā 1238. gadā tika uzcelta vīna darītava ar divām spiedēm. Kad šo īpašumu ieguva Francijas karalis, tas tika nodēvēts par “Clos du Roi”.

Līdz XIX gadsimtam vīndārzā, kas apstādīts ar “izsmalcinātām vīnogu šķirnēm”, piemēram, tādām kā ‘pinot’, tika ražoti vīni ar labu reputāciju. Kopš 1850. gada autori atzīmē, ka vīna ražošana tika mainīta, koncentrējoties uz parastajiem vīniem, kas ražoti galvenokārt no ‘Gamay’ vīnogām. Patiešām, šajā laikā Dižonas pilsētas iedzīvotāju skaits dubultojās un attiecīgi palielinājās vajadzība pēc “parastajiem vīniem”. Tāpēc Chenove, Marsannay un Couchey pašvaldības, kas atrodas Dižonas pievārtē, dabiski pievērsās to ražošanai, atsakoties no “izsmalcinātajiem vīniem”. Šajā plaukstošajā ekonomikā ražotāji kolektīvi organizējās, 1850. gadā izveidojot savstarpējās palīdzības biedrību Marsannay, un 1855. gadā – Couchey, kā arī 1891. gadā nodibinot Côte Dijon vīndaru arodbiedrību. Tomēr XIX gadsimta beigās veselības un ekonomiskās krīzes izraisīja vīndārza pagrimumu.

XX gadsimta 30. gados pamazām sākās tā atjaunotne, koncentrējoties uz “izsmalcināto vīnu” ražošanu. Sešdesmitajos gados ‘gamay’ vīnogu šķirne praktiski izzuda, dodot vietu ar ‘pinot noir N’ šķirnes vīnogulājiem apstādītam vīndārzam. Šīs šķirnes atpazīstamība nostiprinājās, ražojot sārtvīnus. Šie vīni kopš 1937. gada tiek pārdoti ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Bourgogne”. Tad Marsannay un Couchey vīndaru arodbiedrības sāka strādāt, lai attīstītu šo atjaunoto vīndārzu. Vīnu reputācija pieauga, un 1961. gadā tie ieguva iespēju kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam “Bourgogne” pievienot nosaukumu “Marsannay & raquo” un sārtvīniem – “Rosé de Marsannay”.

Visbeidzot, 1987. gadā ar dekrētu tika atzīts kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Marsannay”. Tas ir rezervēts baltvīniem, sārtvīniem un sarkanvīniem.

Vīnogulājus apsaimnieko saskaņā ar visā Côte de Nuits spēkā esošajām paražām: stādījumu biezība pārsniedz 9 000 vīnkoku uz hektāru, un vīnogu šķirņu salikuma pamatā ir ‘Chardonnay B’ un ‘Pinot Noir N’ šķirnes. Apzinoties augšņu mantojuma vērtību, ražotāji īpaši rūpējas par to integritātes saglabāšanu.

Parasti vīnu kopj vairāku mēnešu garumā.

2008. gadā vīndārza platība bija aptuveni 230 hektāru, gadā vidēji saražoja 17 000 hektolitrus, galvenokārt sarkanvīnus. Baltvīns un sārtvīns katrs veido 15 % no produkcijas.

Saikne

Pavēsais okeāna klimats, Côte topogrāfija, ko raksturo ieplakas un ielejas, kā arī juras laikmeta merģeļa un kaļķakmens augsnes, veicina ‘Pinot Noir N’ un ‘Chardonnay B’ šķirņu, kā arī vietējo Burgundijas šķirņu optimālas audzēšanas iespējas.

Vīnogu audzēšanai norobežotie zemesgabali atrodas galvenā reljefa veidojuma pakājē, kad tā virsējie klājumi ir pietiekami izstrādāti, lai gan ļautu stādījumiem iesakņoties, gan nodrošinātu pietiekamu drenāžu, vai arī iekopti plašajā ielejā, kur ir grantainas augsnes.

Šī topogrāfiskā daudzveidība apvienojumā ar dažādu pagulslāņu, merģeļa vai kaļķakmens zemaugšņu, akmeņainu vai mālainu slāņojumu daudzveidību piedāvā apkārtējās vides mozaīku, no kuras vīni iegūst savas bagātīgās un daudzveidīgās īpašības.

Tā kā vīnogulāji audzēti zemesgabalos ar grantainām augsnēm, kas nodrošina iznesu konusu drenāžu, šie vīni bieži vien ir augļaini, ar elegantu un maigu struktūru un pārliecinoši izteiksmīgi. Vīnogas audzējot zemesgabalos, kas atrodas galvenajā nogāzē, kur augsnes nav dziļas, bet ir bagātas ar māliem un dzelzs oksīdiem, vīni iegūst spēcīgu garšu, krāsas, un tie ir glabājami ilgāk.

Šo bagātību un daudzveidību saskaņā ar paražām izceļ norāde uz etiķetes par vīnogu izcelsmes klimatu. Vīnu kopšana ne tikai nodrošina piemērotību uzglabāšanai pudelēs, bet arī palīdz stiprināt šīs daudzveidības izpausmi, kas atklājas nobaudot.

Cēlies Dižonā, Côte d’Or vīndārza potenciāls tiek vispilnīgāk izmantots Marsannay vīndārzā. No pilsētas sākas gara vīnogulāju stādījumu virtene, kas apstājas tikai Maranges vīndārza apkaimē, vairāk nekā 50 kilometrus uz dienvidiem.

Marsannay vīndārzs ir galvenā liecība par vēsturisko Côte Dijon vīndārzu, kas savulaik bija slavens ar izciliem vīniem un ko tagad lielā mērā absorbējusi Dižonas aglomerācija.

Marsannay vīndārza vēsture ir bagāta un sarežģīta. Tā liecina par gadsimtiem senu pagātni un atspoguļo notikumus un faktus par piedzīvoto apkārtējās teritorijās. Dižonas pilsētas tuvums padarījis to par vīndārzu, kas vienlaikus ir gan trausls, gan simbolisks. Viduslaikos to izveidoja Burgundijas hercogi un uzturēja īpašnieki no Dižonas buržuāzijas aprindām, tagad tas ir pielāgojies pilsētplānošanas izmaiņām, pat ja tas nozīmē riskēt ar savu ilglaicīgo prestižu. Pēc savas veiksmīgās atdzimšanas tas tagad ir kļuvis par Côte de Nuits“zelta vārtiem”.

Ziņas par produkta kvalitāti un īpašībām

Sarkanie vīni ir izteiksmīgi krāsu ziņā. Tajos apvienota spēcīga tanīnu struktūra ar patīkamu maigumu. Melno ogu aromāti bieži sajaucas ar plūmju un muskusa notīm. Tā kā vīnogulāji audzēti zemesgabalos ar grantainām augsnēm, šie vīni ir vairāk eleganti un piesātināti nekā intensīvi.

Sārtvīni ir maigi un augļaini, bieži ar persiku vai sarkano augļu notīm, ko atsvaidzina patīkams dzīvīgums.

Baltvīni ir bagātīgi un piesātināti, tiem raksturīgas augļu notis, kas dažreiz līdzinās eksotisku augļu notīm, dažreiz mentola vai citronzāles notīm.

Dažu gadu izturēšana dod iespēju atklāt visu šo vīnu aromātisko potenciālu.

9.   Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabalu, kas atkāpes kārtā noteikts vīnu vinifikācijai, gatavošanai un kopšanai, veido šādu pašvaldību teritorija, pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2019. gada oficiālo klasifikatoru:

| — | La
  Côte-d’Or departamentā: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée un Vougeot, |
| --- | --- |

—

La
  Côte-d’Or departamentā: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée un Vougeot,

| — | Rhône departamentā: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux un Villié-Morgon, |
| --- | --- |

—

Rhône departamentā: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux un Villié-Morgon,

| — | Saône-et-Loire departamentā: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La
  Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (vienīgi bijušās La Loyère pašvaldības teritorija), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives,Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux,
  Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse (vienīgi bijušo Donzy-le-National, La Vineuse un Massy pašvaldību teritorija), Vinzelles un Viré, |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire departamentā: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La
  Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (vienīgi bijušās La Loyère pašvaldības teritorija), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives,Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux,
  Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse (vienīgi bijušo Donzy-le-National, La Vineuse un Massy pašvaldību teritorija), Vinzelles un Viré,

| — | L’Yonne departamentā: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (vienīgi Champvallon, Villiers-sur-Tholon un Volgré pašvaldību teritorija), Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers un Yrouerre. |
| --- | --- |

—

L’Yonne departamentā: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (vienīgi Champvallon, Villiers-sur-Tholon un Volgré pašvaldību teritorija), Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers un Yrouerre.

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

| a) | Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka:






  — | tā ir kadastrā reģistrēta nosaukta vieta, |
| --- | --- | --- |

a)

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka:

—

tā ir kadastrā reģistrēta nosaukta vieta,

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukuma rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

| b) | Vīnu marķējumā ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu var norādīt lielāku ģeogrāfisko vienību “Vin de Bourgogne” vai “Grand vin de Bourgogne”. |
| --- | --- |

b)

Vīnu marķējumā ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu var norādīt lielāku ģeogrāfisko vienību “Vin de Bourgogne” vai “Grand vin de Bourgogne”.

| c) | Ja marķējumā ir ietverta vīnogu šķirnes norāde, šī norāde neatrodas tajā pašā redzamības laukā kā obligātās norādes un tā ir drukāta ar burtiem, kuru izmērs nepārsniedz 2 milimetrus. |
| --- | --- |

c)

Ja marķējumā ir ietverta vīnogu šķirnes norāde, šī norāde neatrodas tajā pašā redzamības laukā kā obligātās norādes un tā ir drukāta ar burtiem, kuru izmērs nepārsniedz 2 milimetrus.

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fa6b7fc-47fa-4091-8d6c-4610b85767b5

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 16.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/19

---

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2021/C 89/08)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar pieteikumu, kurā lūgts apstiprināt šo maznozīmīgo grozījumu, var iepazīties Komisijas datubāzē eAmbrosia.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“REBLOCHON” / “REBLOCHON DE SAVOIE”

ES Nr.: PDO-FR-0130-AM01 – 3.9.2020

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Reblochon” / “Reblochon de Savoie”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Reblochon” / “Reblochon de Savoie” ir svaiga govs pilnpiena siers, tam ir presēta, termiski neapstrādāta masa, un pēc formas siers ir plakans cilindrs ar nedaudz izliektiem sāniem, tā diametrs ir aptuveni 14 cm, augstums aptuveni 3,5 cm, bet svars 450–550 grami.

Pēc pilnīgas izžūšanas 100 gramos siera ir vismaz 45 gramu tauku, un 100 gramos šāda produkta nedrīkst būt mazāk par 45 gramiem sausnas.

Siera miza, ko nogatavināšanas laikā mazgā, ir plāna, viendabīga un vienveidīga. Pēc krāsas tā ir dzeltena līdz oranždzeltena, un tā ir pilnībā vai daļēji klāta ar baltu, plānu un smalku apsarmi.

Siera masa, kas tikai pavisam nedaudz ir stingra, ir viendabīga, elastīga un samērā taukaina. Siera masa ir krēmkrāsā līdz ziloņkaula krāsā, masa ir nedaudz sālīta, un tajā var būt nelielas acis.

Ar šo ACVN apzīmē sieru, kam ir tādas pašas organoleptiskās īpašības, arī tad, ja tā forma ir samazināta vai maza – diametrs aptuveni 9 centimetri, augstums aptuveni 3 centimetri, bet svars 230–280 grami.

“Reblochon” / “Reblochon de Savoie” siers var būt veselos rituļos vai porcijās.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

“Reblochon” / “Reblochon de Savoie” siera ražošanai izmantojamā piena izcelsmei jābūt vienīgi no ganāmpulkiem, ko veido piena govju šķirņu Abondance, Montbéliarde un Tarentaise (ko sauc arī par Tarine) dzīvnieki.

Lai garantētu saikni ar vietējo zemi, ganāmpulkam jāizēdina galvenokārt šā nosaukuma siera ražošanas ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes lopbarība. Pamatbarības devu veido šāda sastāva lopbarība:

| — | vasaras periodā vismaz 50 % ganībās plūktas zāles, bet ziemas periodā siens, ko izēdina katru dienu, |
| --- | --- |

—

vasaras periodā vismaz 50 % ganībās plūktas zāles, bet ziemas periodā siens, ko izēdina katru dienu,

| — | zaļbarība: zaļā kukurūza, zāle, ko dod zaļu, lopbarības bietes. Salmus pamatbarībā var izēdināt vienīgi telēm. |
| --- | --- |

—

zaļbarība: zaļā kukurūza, zāle, ko dod zaļu, lopbarības bietes. Salmus pamatbarībā var izēdināt vienīgi telēm.

Vasaras periodā ganību ilgums ir vismaz 150 dienas.

Laktācijas periodā esošo govju pamatbarības devai jābūt tādai, kurā 100 % sausnas veido noteiktā apgabala izcelsmes lopbarība. Saimniecībām, kuras atrodas augstāk par 600 m virs jūras līmeņa, un alpīno pļavu saimniecībām, kurās laktācijas periodā esošas govis ganās augstāk par 600 m virs jūras līmeņa, laktācijas periodā esošo govju pamatbarības devai jābūt tādai, kurā vismaz 75 % sausnas veido noteiktā apgabala izcelsmes lopbarība. Ārpus ģeogrāfiskā apgabala iepērkamā lopbarība ir vienīgi siens.

Pamatbarības papildināšanai var izēdināt papildbarību – barības koncentrātus un dehidratētu lopbarību, taču papildbarības daudzums nedrīkst pārsniegt 1 800 kg gadā slaucamajām govīm un 500 kg gadā (vienam dzīvniekam) telēm.

Ņemot vērā vidējo izslaukumu, apgabala govis kopumā apēd 6000–7 000 kg sausnas. Ja tiek izbaroti 1800 kg barības koncentrāta, kura vidējais sausnas saturs ir 89 %, prasība, ka 50 % barības sausnas jābūt ražotiem ģeogrāfiskajā apgabalā, jāizpilda, izbarojot zāli, zaļbarību un sauso lopbarību. Teritorijās, kas atrodas zemāk par 600 m virs jūras līmeņa, šī minimālā robežvērtība ir virs 70 %.

Slaucamo govju ganāmpulkam ēdināšanā lietot silosos konservētu barību, skābbarību, plēvē ietītu barību, kā arī barības līdzekļus, kas var nelabvēlīgi ietekmēt siera smaržu, piena vai siera garšu vai kas var izraisīt kontamināciju ar baktērijām, ir aizliegts.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ieguve, slaukšana, siera ražošana un nogatavināšana jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ģeogrāfiskajā apgabalā veic siera rituļu sākotnējo iepakošanu, pirms tos izved no nogatavināšanas ceha, kurā noris pēdējais “Reblochon” / “Reblochon de Savoie” ražošanas posms. Šis noteikums ļauj saglabāt produkta mizas kvalitāti, nepieļaujot sažūšanu un nevēlamu pelējumu attīstību. Šī sākotnēja iepakošana nenozīmē to, ka produktu vēlāk nevarētu pārpakot citā cehā.

Šajā iepakošanā, ko veic, lietojot piemērotu iesaiņojumu, ietilpst arī egles koka neīstā dibena izmantošana, pieliekot to vismaz pie vienas siera rituļa puses, ja siers ir veselā ritulī vai pusritulī. Ja sieru iepako sagrieztu porcijās, tad tām trijās pusēs jābūt ar mizu.

Siera rituļus, kad tie paredzēti pārtikas rūpniecības nozarei, kas nodrošina pārstrādi, un kad tos izved no noteiktā ģeogrāfiskā apgabala, nav obligāti iesaiņot tā, lai tie katrs būtu atsevišķā iepakojumā.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Sieram piestiprina marķējumu, kurā norāda cilmes vietas nosaukumu “Reblochon” vai “Reblochon de Savoie” ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz divas trešdaļas no vislielāko uz etiķetes lietoto burtu izmēra. Turklāt tāda siera marķējumā, kuru sagatavo mazākos rituļos, kā aprakstīts 3.2. punktā, var ietilpt cilmes vietas nosaukums līdzās vārdam petit [mazais].

Neatkarīgi no normatīvajām norādēm, kuras attiecināmas uz visiem sieriem un uz iepriekš minēto terminu, jebkādu apzīmējumu vai citu norāžu izmantošana kopā ar minēto nosaukumu marķējumā, reklāmā, rēķinos vai tirdzniecības dokumentos ir aizliegta, izņemot īpašus tirdzniecības vai ražotāja zīmolus.

Tajā pašā redzamības laukā, kurā rakstīts cilmes vietas nosaukums “Reblochon” vai “Reblochon de Savoie”, marķējumā jābūt norādītam Eiropas Savienības ACVN simbolam. Marķējumā var būt arī norāde appellation d’origine protégée [aizsargāts cilmes vietas nosaukums].

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst divas trešdaļas Haute-Savoie departamenta (visa tā teritorija austrumos no Annecy, kura atrodas augstāk par 500 m virs jūras līmeņa), kā arī dažu Savoie departamenta pašvaldību teritorija vai pašvaldību teritorijas sektori.

Haute-Savoie departaments

Abondance; Alex; Allinges; Amancy; Andilly; Annecy (vienīgi agrākās Annecy-le-Vieux pašvaldības teritorija); Arâches-la-Frasse; Arbusigny; Arenthon; Armoy; Arthaz-Pont-Notre-Dame; Ayse; Ballaison; Beaumont; Bellevaux; Bernex; Bluffy; Boëge; Bogève; Bonne; Bonnevaux; Bonneville; Bons-en-Chablais; Brenthonne; Brizon; Burdignin; Cervens; Chamonix-Mont-Blanc; Charvonnex; Châtel; Châtillon-sur-Cluses; Chevaline; Chevenoz; Cluses; Collonges-sous-Salève; Combloux; Contamine-sur-Arve; Copponex; Cordon; Cornier; Cranves-Sales; Cruseilles; Demi-Quartier; Dingy-Saint-Clair; Domancy; Doussard; Draillant; Duingt; Entrevernes; Essert-Romand; Etaux; Faucigny; Faverges-Seythenex; Fessy; Féternes; Fillières; Fillinges; Giez; Glières-Val-de-Borne; Groisy; Habère-Lullin; Habère-Poche; Juvigny; La Balme-de-Thuy; La Baume; La Chapelle-d'Abondance; La Chapelle-Rambaud; La Chapelle-Saint-Maurice; La Clusaz; La Côte-d'Arbroz; La Forclaz; La Muraz; La Rivière-Enverse; La Roche-sur-Foron; Lathuile; La Tour; La Vernaz; Le Biot; Le Bouchet-Mont-Charvin; Le Lyaud; Le Grand-Bornand; Le Reposoir; Le Sappey; Leschaux; Les Clefs; Les Contamines-Montjoie; Les Gets; Les Houches; Les Villards-sur- Thônes; Lucinges; Lullin; Lully; Manigod; Marcellaz-en-Faucigny; Machilly; Magland; Margencel; Marignier; Marnaz; Megève; Mégevette; Menthonnex-en-Bornes; Menthon-Saint-Bernard; Mieussy; Monnetier-Mornex; Montriond; Mont-Saxonnex; Morillon; Morzine; Nancy-sur-Cluses; Nangy; Nâves-Parmelan; Novel; Onnion; Orcier; Passy; Peillonnex; Perrignier; Pers-Jussy; Praz-sur-Arly; Présilly; Quintal; Reignier-Esery; Reyvroz; Saint-André-de-Boëge; Saint-Blaise; Saint-Cergues; Saint-Eustache; Saint-Férréol; Saint-Gervais-les-Bains; Saint-Jean-d'Aulps; Saint-Jean-de-Sixt; Saint-Jean-de-Tholome; Saint-Jeoire; Saint-Jorioz; Saint-Laurent; Saint-Pierre-en-Faucigny; Saint-Sigismond; Saint-Sixt; Sallanches; Samoëns; Saxel; Scientrier; Scionzier; Serraval; Servoz; Sevrier; Seytroux; Sixt-Fer-à-Cheval; Talloires-Montmin; Taninges; Thônes; Thyez; Vailly; Vacheresse; Val de Chaise; Vallorcine; Verchaix; Vétraz-Monthoux; Veyrier-du-Lac; Villard; Villaz; Ville-en-Sallaz; Villy-le-Bouveret; Villy-le-Pelloux; Vinzier; Viuz-en-Sallaz; Vougy; Vovray-en-Bornes.

Savoie departaments

Cohennoz, Crest-Voland, Flumet, La Giettaz, Mercury (sektori G1 un G2), Notre-Dame-de-Bellecombe, Plancherine (sektori A1, A2 un A3), Saint-Nicolas-La-Chapelle, Ugine.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Reblochon” vai “Reblochon de Savoie” ir svaiga govs pilnpiena siers, kura ražošanai izmanto pienu no vietējo šķirņu govīm, kas ir pielāgojušās kalnu videi. Siera rituļu nelielais izmērs un krēmīga, elastīga masa ir raksturīpašības, kas izriet no siera ražotāju zinātības, kura saglabājusies līdz mūsdienām un kura sākotnēji veidojusies, lai izmantotu nelielus daudzumus taukvielām bagāta piena.

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas Ziemeļalpos, un tajā ietilpst kalnu apvidi starp Lemāna ezeru [Lac Léman] un Monblāna [Mont-Blanc] kalnu masīvu. Reljefam raksturīgi sevišķi augsti pacēlumi ar stāvām nogāzēm; tas veidots masīvos, kas virzienā no rietumiem uz austrumiem ir arvien augstāki (rietumu priekškalnes – 1 000 m, kaļķakmens kalnu masīvu virsotnes – virs 2 000 m, Monblāna masīvs – virs 4 000 m), un tos atdala lielas ielejas, kuru augstums virs jūras līmeņa pārsniedz 500 metrus. Apgabalā valda kalnu klimats, kas tieši pakļauts rietumu gaisa masu plūsmu ietekmei. Tam raksturīgs bagātīgs nokrišņu daudzums.

Lielāko daļu lauksaimnieciski izmantojamās zemes aizņem pļavas. Reģions izceļas ar ļoti labi attīstītām augstkalnu pastāvīgajām un alpīnajām pļavām. Tajās sastopama liela botāniskā dažādība, kas saistīta ar dažādiem vides apstākļiem (augsni, ūdensrežīmu, nogāžu vērsumu pret debespusēm, augstumu virs jūras līmeņa utt.) un izmantojumu (ganību praksi). Zālāju platībās 90 % aizņem pastāvīgās pļavas, kurās pārsvarā aug kamolzāle, kas tiek uzskatīta par ļoti labu lopkopības graudzāli, baltais āboliņš un sarkanais āboliņš. Tur atrodamas leknas pļaujamās pļavas, vidēji bagātīgas pļaujamās pļavas vai ganības un liesas vai sausas pļaujamās pļavas vai ganības.

Viena no ģeogrāfiskā apgabala piensaimniecību raksturīgākajām iezīmēm ir alpīno pļavu izmantošana vasarā. Ganāmpulku dzīvi stipri ietekmē gadalaiki.

Piensaimnieki izmanto tādu šķirņu slaucamās govis, kuru izcelsme ir kalnu reģionos un kuras ir pielāgojušās vides radītajam fiziskajām un klimatiskajām grūtībām (dzīvnieku ķermeņa morfoloģija pielāgojusies ganībām kalnu nogāžu pļavās; izturība dažādos temperatūras apstākļos; spēja vasaras periodā lietderīgi izmantot ganības, bet ziemas periodā – sauso lopbarību), vienlaikus regulāri dodot augstas kvalitātes pienu.

Slaucamo govju barību vasaras periodā veido galvenokārt ganībās plūktā zāle, bet ziemas periodā – sausā lopbarība. Papildbarības daudzums ir ierobežots, lai saglabātu mazintensīvu lopkopību.

Nosaukums “Reblochon de Savoie” cēlies no vārda reblâche, kas nozīmē “slaukt vēl reizi”. Šī prakse bija plaši sastopama XIII gadsimtā: fermerim, kas nomāja alpīno pļavu, vajadzēja maksāt atlīdzību pļavas īpašniekam. Dzīvnieks, kas šādā reizē bija slaukts nepilnīgi, otrajā slaukšanas reizē deva mazāk piena, taču piens bija krēmīgāks, jo slaukšanas reizes beidzamajā posmā piens ir bagātīgāks ar taukiem. Tāpēc siernieku rīcībā nebija daudz piena, taču tas bija treknāks, un viņi ražoja krēmīgu sieru neliela izmēra rituļos.

Siernieka darbam, kura pamatā ir senču zinātība, ir būtiska nozīme, jo tas tiek veikts tā, lai jo pilnīgāk būtu jūtama “Reblochon” / “Reblochon de Savoie” siera aromātu buķete. Svaigpiena apstrāde samērā zemā temperatūrā un bez iepriekšējas pārstrādes ļauj šo aromātu buķeti labāk izcelt. Slaukšana divas reizes dienā liek izmantot pienu drīz un precīzi. Izmantot svaigu pilnpienu kā izejvielu nozīmē to, ka tas tiek apstrādāts vaļējās siera vannās, lai siernieks varētu likt lietā savu acu un roku prasmi, attiecīgi rīkojoties pēc tā, kādas izmaiņas notiek pienā.

Iesākumā nogatavināšana tika nodrošināta alpīno pļavu fermās. Vēlāk to pārcēla uz ielejām, kurām piekļūt bija salīdzinoši viegli, un tas veicināja nogatavinātāja amata rašanos. Nogatavinātājam jāveic vairāki pienākumi, bet jo īpaši tam jāuzrauga mitrums un temperatūra nogatavināšanas laikā, jo šiem faktoriem ir svarīga nozīme – no tiem atkarīga sēņu mikrofloras attīstība (kas piešķir mizai raksturīgo izskatu).

XIX gadsimtā tirdzniecība ar “Reblochon” sieru vērsās plašumā un radās jauna, īpaša tirdznieciskā darbība, kuras uzplaukumu atviegloja satiksmes ceļu attīstība.

“Reblochon” / “Reblochon de Savoie” ir presētas, termiski neapstrādātas masas siers, kas iegūts no svaiga govs pilnpiena, kurš pirms siera gatavošanas nav ticis nekādā veidā apstrādāts.

Sieru var piedāvāt arī samazinātā lielumā. Sieram ir plakana cilindra forma ar nedaudz izliektiem sāniem.

Sieram ir krēmīga un elastīga krēmkrāsas līdz ziloņkaula krāsas masa, kas ir nedaudz sālīta. Tā plānā miza ir mazgāta, dzeltenā līdz oranždzeltenā krāsā un klāta ar plānu baltu pelējuma kārtiņu.

Visā ģeogrāfiskajā apgabalā kalnu vide ir ļoti lietaina, un tāpēc tur pavasarī un vasarā ļoti labi aug zāle. Vides apstākļu dažādība – augstums virs jūras līmeņa un alpīno pļavu vērsums pret debespusēm, klinšu ģeoloģiskās īpatnības – nosaka lielu botānisko sugu bagātību pļavās, un katrs attiecīgais apvidus floras daudzveidības un tās botāniskā sastāva dēļ ir savdabīgs.

Daudzu sugu augiem šajos apvidos piemīt stiprs aromāts, kas pāriet “Reblochon” / “Reblochon de Savoie” sierā un piešķir tam raksturīgo tipiskumu.

Šī skarbā vide rada ganāmpulkiem samērā lielus ierobežojumus, un vienīgi kalnu šķirņu govis spēj pielāgoties un izturēt tādu lopkopības veidu, kad ziemas turēšanu ielejas kūtīs vasarā nomaina ievērojama ikdienas pārvietošanās pa alpīnajām pļavām.

Šādos apstākļos šo šķirņu govis spēj dot pienu, kas bagāts proteīniem un ir ļoti labi pielāgots pārstrādei sierā: piena receklis, kas veidojas pēc himozīna pievienošanas, ir stingrs, un siera iznākums ir augsts.

Tā kā iesākumā sieru ražoja no nelieliem daudzumiem taukvielām bagāta piena, “Reblochon” / “Reblochon de Savoie” ir vienkāršu tehnoloģisko paņēmienu (masa tiek uzsildīta tikai nedaudz, recināšanas kultūru vai fermentu pievienošana notiek strauji, siera vannā nenoris žūšana) izmantošanas rezultāts un tā nogatavināšanas posmi ir īsi. Šajā nogatavināšanas procesā uz siera rituļa virsas vairākas mikrobu grupas gan attīstās līdzās, gan arī cita citu nomaina. Šī secīgā nomaiņa izskaidrojama galvenokārt ar pH un mizas sāls satura izmaiņām. Šī mikroflora un jo īpaši Geotrichum candidum ne tikai piešķir “Reblochon” / “Reblochon de Savoie” sieram plānos, baltos “ziedus”, kas tam raksturīgi, bet arī lielā mērā piedalās siera masas konsistences un garšas veidošanā.

Tādējādi “Reblochon” / “Reblochon de Savoie” organoleptiskās īpašības ir saistītas gan ar slaucamo govju barību (ganībās plūktā zāle, lopbarība), ko iegūst no augiem, kuri labi pielāgojušies īpašajiem klimatiskajiem apstākļiem, gan arī ar siernieku un nogatavinātāju zinātību.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8edfe34a-d472-4f74-9c4a-8f06b6b3dee2

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---

| 16.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/23

---

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2021/C 89/09)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar pieteikumu, kurā lūgts apstiprināt šo maznozīmīgo grozījumu, var iepazīties Komisijas eAmbrosia datubāzē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“MIEL DE GALICIA” / “MEL DE GALICIA”

ES Nr.: PGI-ES-0278-AM01 – 16.9.2020.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Miel de Galicia” / “Mel de Galicia”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) “Miel de Galicia” jeb “Mel de Galicia” apzīmētais produkts ir medus, kuram piemīt visas šajā specifikācijā noteiktās īpašības un kura ražošanā, apstrādē un iepakošanā tiek ievērotas visas šajā specifikācijā, kvalitātes rokasgrāmatā un spēkā esošajos normatīvajos aktos noteiktās prasības. Medu ražo dravās ar pārvietojamiem stropiem un ievāc, izmantojot tecināšanas vai sviešanas metodi. Gatavs medus ir šķidrs, kristālisks vai krēmveida. Tāpat to drīkst pārdot kārēs.

Medu “Miel de Galicia” pēc tā botāniskās izcelsmes iedala šādās kategorijās:

| — | dažādu ziedu medus, |
| --- | --- |

—

dažādu ziedu medus,

| — | eikaliptu ziedu medus, |
| --- | --- |

—

eikaliptu ziedu medus,

| — | kastaņu ziedu medus, |
| --- | --- |

—

kastaņu ziedu medus,

| — | kazeņu ziedu medus, |
| --- | --- |

—

kazeņu ziedu medus,

| — | viršu ziedu medus, |
| --- | --- |

—

viršu ziedu medus,

| — | lapu medus. |
| --- | --- |

—

lapu medus.

Fizikāli ķīmiskās īpašības:

| — | maksimālais mitruma saturs: 18,5 %, |
| --- | --- |

—

maksimālais mitruma saturs: 18,5 %,

| — | diastāzes skaitlis: vismaz 9 pēc Schade skalas. Medum, kuram ir zems fermentu saturs, diastāzes skaitlim pēc šīs skalas jābūt vismaz 4, bet ar nosacījumu, ka hidroksimetilfurfurola saturs nepārsniedz 10 mg/kg, |
| --- | --- |

—

diastāzes skaitlis: vismaz 9 pēc Schade skalas. Medum, kuram ir zems fermentu saturs, diastāzes skaitlim pēc šīs skalas jābūt vismaz 4, bet ar nosacījumu, ka hidroksimetilfurfurola saturs nepārsniedz 10 mg/kg,

| — | hidroksimetilfurfurola saturs: 28 mg/kg. |
| --- | --- |

—

hidroksimetilfurfurola saturs: 28 mg/kg.

Melisopalinoloģiskās īpašības

Parasti medus polinoloģiskajam sastāvam, kopumā ņemot, jābūt tādam, kāds ir jebkuram Galisijas medum.

Visādā ziņā medus sastāvā esošo putekšņu kopumā Helianthus annuus, Olea europaea un Cistus ladanifer ziedputekšņu kombinācija nedrīkst pārsniegt 5 %.

Turklāt katra minētā veida medus polinoloģiskajam sastāvam (atkarībā no attiecīgās botāniskās izcelsmes) jāatbilst šādām prasībām:

| a) | dažādu ziedu medū dominē Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp-Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. un Brassica sp. sugu putekšņi; |
| --- | --- |

a)

dažādu ziedu medū dominē Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp-Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. un Brassica sp. sugu putekšņi;

| b) | monoflorais medus:






  — | eikaliptu ziedu medū eikaliptu (Eucaliptus sp.) ziedputekšņu procentuālais daudzums ir vismaz 70 %, |
| --- | --- | --- |

b)

monoflorais medus:

—

eikaliptu ziedu medū eikaliptu (Eucaliptus sp.) ziedputekšņu procentuālais daudzums ir vismaz 70 %,

| — | kastaņu ziedu medū kastaņu (Castanea sp.) ziedputekšņu procentuālais daudzums ir vismaz 70 %, |
| --- | --- |

—

kastaņu ziedu medū kastaņu (Castanea sp.) ziedputekšņu procentuālais daudzums ir vismaz 70 %,

| — | kazeņu medū kazeņu (Rubus sp.) ziedputekšņu procentuālais daudzums ir vismaz 45 %, |
| --- | --- |

—

kazeņu medū kazeņu (Rubus sp.) ziedputekšņu procentuālais daudzums ir vismaz 45 %,

| — | viršu ziedu medū ērikas (Erica sp.) ziedputekšņu procentuālais daudzums ir vismaz 30 %, |
| --- | --- |

—

viršu ziedu medū ērikas (Erica sp.) ziedputekšņu procentuālais daudzums ir vismaz 30 %,

| c) | lapu medus polinoloģiskajā sastāvā jābūt Galisijas veģetācijai raksturīgu augu putekšņiem, piemēram, Castanea sativa, Rubus, Cytisus/Genista un Erica sugu putekšņiem. |
| --- | --- |

c)

lapu medus polinoloģiskajā sastāvā jābūt Galisijas veģetācijai raksturīgu augu putekšņiem, piemēram, Castanea sativa, Rubus, Cytisus/Genista un Erica sugu putekšņiem.

Organoleptiskās īpašības

Medum jābūt galvenokārt tādām organoleptiskajām īpašībām, kas krāsas, aromāta un garšas ziņā raksturīgas attiecīgajiem ziediem. Visizteiktākās organoleptiskās īpašības atkarībā no medus botāniskās izcelsmes ir šādas:

| — | dažādu ziedu medus: no gaišas līdz tumšai dzintarkrāsai vai arī vienkārši tumša krāsa. Medum ir ziedu vai augu smarža. Medus saldajai garšai var būt dažādas nianses atkarībā no tā, kādi ziedputekšņi dominē. Tas var būt arī sīvs, |
| --- | --- |

—

dažādu ziedu medus: no gaišas līdz tumšai dzintarkrāsai vai arī vienkārši tumša krāsa. Medum ir ziedu vai augu smarža. Medus saldajai garšai var būt dažādas nianses atkarībā no tā, kādi ziedputekšņi dominē. Tas var būt arī sīvs,

| — | eikaliptu ziedu medus: gaiša dzintarkrāsa vai klasiska dzintarkrāsa, ziedu smarža un viegla vaska piegarša. Medū dominē salda garša, kuru parasti papildina nedaudz skābena piegarša, kā arī var būt sajūtamas sāļās notis, |
| --- | --- |

—

eikaliptu ziedu medus: gaiša dzintarkrāsa vai klasiska dzintarkrāsa, ziedu smarža un viegla vaska piegarša. Medū dominē salda garša, kuru parasti papildina nedaudz skābena piegarša, kā arī var būt sajūtamas sāļās notis,

| — | kastaņu ziedu medus: no dzintarkrāsas līdz tumšai krāsai, dažreiz ar iesarkanu nokrāsu. Pārsvarā augu smarža. Medū dominē salda garša, kuru parasti papildina nedaudz sāļa piegarša. Var būt sajūtamas arī rūgtenuma un/vai skābenuma garšas nianses. Medus var būt sīvs, |
| --- | --- |

—

kastaņu ziedu medus: no dzintarkrāsas līdz tumšai krāsai, dažreiz ar iesarkanu nokrāsu. Pārsvarā augu smarža. Medū dominē salda garša, kuru parasti papildina nedaudz sāļa piegarša. Var būt sajūtamas arī rūgtenuma un/vai skābenuma garšas nianses. Medus var būt sīvs,

| — | kazeņu ziedu medus: no gaišas līdz tumšai dzintarkrāsai. Šim medum piemīt ziedu un/vai augļu aromāta nianses. Pamatgarša ir salda, lai gan var būt sajūtama skābena, sāļa un/vai rūgta piegarša, |
| --- | --- |

—

kazeņu ziedu medus: no gaišas līdz tumšai dzintarkrāsai. Šim medum piemīt ziedu un/vai augļu aromāta nianses. Pamatgarša ir salda, lai gan var būt sajūtama skābena, sāļa un/vai rūgta piegarša,

| — | viršu ziedu medus: klasiska dzintarkrāsa vai tumša dzintarkrāsa, vai arī vienkārši tumša krāsa ar iesarkanu nokrāsu. Medum ir augu, bet var būt arī ziedu smarža. Medū dominē salda garša, kuru parasti papildina nedaudz rūgtena piegarša. Var būt sajūtamas arī sāļuma un/vai skābenuma garšas nianses, |
| --- | --- |

—

viršu ziedu medus: klasiska dzintarkrāsa vai tumša dzintarkrāsa, vai arī vienkārši tumša krāsa ar iesarkanu nokrāsu. Medum ir augu, bet var būt arī ziedu smarža. Medū dominē salda garša, kuru parasti papildina nedaudz rūgtena piegarša. Var būt sajūtamas arī sāļuma un/vai skābenuma garšas nianses,

| — | lapu medus: tumša dzintarkrāsa vai vienkārši tumša krāsa, medum bieži piemīt augu smarža. Salda garša, var būt sajūtamas arī sāļuma un/vai rūgtenuma garšas nianses. |
| --- | --- |

—

lapu medus: tumša dzintarkrāsa vai vienkārši tumša krāsa, medum bieži piemīt augu smarža. Salda garša, var būt sajūtamas arī sāļuma un/vai rūgtenuma garšas nianses.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Medus ražošanai, sviešanai (tecināšanai), uzglabāšanai un fasēšanai (iepakošanai) jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Medu fasē uzņēmumos, kas reģistrēti attiecīgajā regulatīvās padomes reģistrā. Medum, kas paredzēts tiešai lietošanai, izmanto taru, kuras tilpums parasti ir no 500 g līdz 1 000 g.

Tara jānoslēdz tādā veidā, lai produkts nezaudētu dabīgo aromātu un neuzsūktu apkārtējās vides blakussmaržas un mitrumu, jo tas var negatīvi ietekmēt medus kvalitāti. Tarai jābūt izgatavotai no caurspīdīga un bezkrāsaina stikla, bet drīkst atļaut arī cita materiāla izmantošanu, ja tas atbilst pārtikas iepakojuma standartiem. Medum, ko pārdod kārēs, jābūt iepakotam tarā, kas izgatavota no atļautā materiāla.

Turklāt fasēšanu (iepakošanu) drīkst veikt tikai fasēšanas cehos, kuros medu ieved no aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistros reģistrētajām saimniecībām un kuros marķēšana un papildetiķetes uzlikšana tiek veikta kontroles iestādes uzraudzībā. Visus šos pasākumus veic ar mērķi saglabāt produkta kvalitāti un nodrošināt tā izsekojamību.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Medus, ko pārdod ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Miel de Galicia”, pēc attiecīgās sertificēšanas jāmarķē ar etiķeti, kas atbilst konkrēta iepakotāja zīmolam un ko izmanto tikai ar aizsargātu norādi apzīmētajam medum, turklāt medus jāmarķē ar burtciparu koda papildetiķeti, kurai piešķirts kārtas numurs un kuru apstiprinājusi un izdevusi kontroles iestāde; šajā etiķetē ir iekļauts oficiālais AĢIN “Miel de Galicia” logotips.

Apzīmējumam “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un vienam no abu nosaukumu variantiem – “Miel de Galicia” vai “Mel de Galicia” – jābūt norādītam gan uz tirdzniecības etiķetes, gan uz papildetiķetes.

Lapu medus marķējumā drīkst iekļaut norādi “Miel de bosque” (meža medus).

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Miel de Galicia” aizsargāta medus ražošanas, apstrādes un fasēšanas apgabals ir viss Galisijas autonomais apgabals kopumā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Šī ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir reģistrēta, pamatojoties uz medus reputāciju, kā arī uz dažām medus raksturīgām īpašībām, kas ir saistītas ar ražošanas apgabala dabas vidi.

Reputācija

Augstāko attīstības līmeni Galisijas biškopība sasniedza pirms cukura parādīšanās, medus tika uzskatīts par ļoti pieprasītu uztura produktu gan kā saldinātājs, gan tam piemītošo ārstniecisko īpašību dēļ. Saskaņā ar Ensenadas kadastra 1752.–1753. gada datiem Galisijā kopumā bija reģistrēti 366 339 tradicionālie stropi (trobos jeb cortizos), kas joprojām ir saglabājušies daudzās vietās. Šis skaitlis skaidri parāda, ka Galisijā jau kopš seniem laikiem biškopībai ir bijusi svarīga nozīme, to apliecina arī Galisijas vietvārdi.

Piemēram, cortín, albar, abellariza, albiza vai albariza nozīmē zem klajas debess izvietotas lauku konstrukcijas, kurām ir ovāla, apaļa vai četrstūraina forma un augsti mūri un kuras ir paredzētas, lai aizsargātu stropus no dzīvniekiem (galvenokārt no lāčiem). To laiku konstrukcijas ir sastopamas arī mūsdienās, dažkārt tās ir izmantojamas vēl joprojām, piemēram, daudzviet kalnos, pamatā Ankaresas (Ancares) un Kaurelas (Caurel) austrumu sjerrās un Suido (Suido) sjerrā.

Argosonas (Argozón) (Čantada, Lugo) priesteris dons Beniņo Ledo (Don Benigno Ledo) 1880. gadā uzstādīja pirmo pārvietojamo stropu, tad dažus gadus vēlāk viņš izgatavoja pirmo stropu bišu saimju pavairošanai ar dalīšanas metodi un bišu māšu audzēšanai un nosauca to par bišu audzētavu. Roma Fábrega grāmatā par biškopību ir teikts, ka dons Beniņo Ledo, tā sauktais “bišu priesteris”, ir pirmais spānis, kuram piederēja pārvietojamie stropi. Tas apstiprina šā cilvēka nozīmi ne tikai Galisijas, bet arī Spānijas biškopībā.

Var teikt, ka pirmā Galisijā publicētā grāmata par biškopību ir biškopības rokasgrāmata, ko D. Ramón Pimentel Méndez 1893. gadā uzrakstīja tieši Galisijas biškopjiem.

Galisijas medus ir aprakstīts Spānijas tradicionālo produktu uzskaites grāmatā (174. un 175. lpp.), kuru 1996. gadā publicēja Spānijas Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas produktu ministrija. Šis produkts ir viena no visiecienītākajām rudens gadatirgu precēm.

Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrija 1998. gadā veica pētījumu par medus tirdzniecību Spānijā. Šā pētījuma dati liecina gan par to, ka Spānijas ziemeļrietumos (Galisijā) medu uzturā lieto vairāk nekā citos Spānijas apgabalos, gan arī par to, ka medus Galisijā maksā dārgāk. Kopš seniem laikiem Galisijas patērētāji novērtē Galisijas autonomajā apgabalā ražoto medu, un tas ir vairojis šā medus tirgus vērtību. Kaimiņapgabaliem šī parādība nav raksturīga.

Specifiskās īpašības, kas saistītas dabas vidi

Galisija atrodas Ibērijas pussalas ziemeļrietumu strēlē un ir viens no vissenākajiem teritoriālajiem apgabaliem, kura nosaukums praktiski nav mainījies kopš Romas impērijas laikiem (romieši šo reģionu sauca par Gallaecia) un kura robežas palikušas galvenokārt tādas pašas kā vairāk nekā pirms astoņiem gadsimtiem. Šā reģiona administratīvās robežas atbilst tā ģeogrāfiskajām robežām, kuras no ziemeļiem līdz dienvidiem un no austrumiem līdz rietumiem tradicionāli tika nošķirtas no kaimiņreģioniem. Tas izskaidro arī to, kāpēc Galisijā ir saglabājusies sava valoda.

Šī ģeogrāfiskā diferenciācija nosaka Galisijas klimatu. Gan estuāri, gan upju ielejas, caur kurām reģiona iekšējās teritorijās nonāk okeāna ietekme, kas rodas tādēļ, ka reģions ir izvietojies virzienā no dienvidrietumiem uz ziemeļaustrumiem (šī parādība nav sastopama nevienā citā Spānijas piekrastē), gan sjerras, kuras aptur dažādas atmosfēras frontes, nosaka šā reģiona īpašos klimatiskos apstākļus, proti, gaisa temperatūru un nokrišņus.

Turklāt ģeomorfoloģijas, litoloģijas un augsnes apstākļu ziņā lielākā daļa Galisijas teritorijas atšķiras no Vidusjūras tradicionālajiem biškopības reģioniem. Šeit pārsvarā ir skābas augsnes, kuras nosaka vietējo veģetāciju un attiecīgi nektāra ražu un medus raksturīgās īpašības.

Šā reģiona dabas apstākļi ļoti atšķiras no dabas apstākļiem pārējos Ibērijas pussalas reģionos. Šo atšķirību nosaka ģeomorfoloģiskie, klimatiskie un bioloģiskie aspekti, kā arī augsnes apstākļi, pateicoties kuriem reģionā ir sava īpaša flora, kas ir pielāgojusies minēto faktoru noteiktai dabas videi.

Galisijas teritorija ir pietiekami viendabīga to augu ziņā, kas nodrošina medus ražošanai vajadzīgo nektāru. Visbūtiskākā Galisijas medus īpašību atšķirība ir saistīta ar to, ka šajā apgabalā ir ļoti daudz galveno nektāraugu. Lielākajā daļā Galisijā ražotā medus ir sastopami ziedputekšņi no piecām galvenajām sugu grupām – Castanea sativa, Rubus, t. Cytisus, Erica un Eucalyptus. Jūras piekrastē lielā daudzumā aug eikalipti. Iekšzemes teritorijās medus ražošanu nosaka trīs veidu augu pārpilnība, runa ir par Castanea Sativa, Erica un Rubus.

Tas nozīmē, ka Galisijas ģeogrāfiskā atrašanās vieta un tās īpatnības ietekmē medus īpašības, kuras tādējādi šo medu atšķir no citos apgabalos ražotā medus.

Viena no visefektīvākajām analītiskajām metodēm medus ģeogrāfiskās īpatnības noteikšanai ir saistīta ar ziedputekšņu analīzi. Pamatojoties uz šādu analīzi, ir noskaidrots, ka atšķirībā no citu reģionu medus Galisijas medus sastāvā:

| — | ir tipiskas, bet reti sastopamas ziedputekšņu kombinācijas, kuras atšķir Galisijas medu no citu reģionu, arī kaimiņreģionu, medus; |
| --- | --- |

—

ir tipiskas, bet reti sastopamas ziedputekšņu kombinācijas, kuras atšķir Galisijas medu no citu reģionu, arī kaimiņreģionu, medus;

| — | nav vai ir maz (mazāk nekā 1 %) lūpziežu dzimtas augu, piemēram, Lavandula, Rosmarinus, Thymus, Mentha u. c., ziedputekšņu; |
| --- | --- |

—

nav vai ir maz (mazāk nekā 1 %) lūpziežu dzimtas augu, piemēram, Lavandula, Rosmarinus, Thymus, Mentha u. c., ziedputekšņu;

| — | nav vai ir maz (mazāk nekā 1 %) Helianthus annuus, Citrus vai Olea europaea ziedputekšņu, |
| --- | --- |

—

nav vai ir maz (mazāk nekā 1 %) Helianthus annuus, Citrus vai Olea europaea ziedputekšņu,

| — | nav vai ir maz (mazāk nekā 1 %) Cistus ladanifer ziedputekšņu; |
| --- | --- |

—

nav vai ir maz (mazāk nekā 1 %) Cistus ladanifer ziedputekšņu;

| — | nav Hedysarum coronarium, Hypecoum procumbens un Diplotaxis erucoides ziedputekšņu. |
| --- | --- |

—

nav Hedysarum coronarium, Hypecoum procumbens un Diplotaxis erucoides ziedputekšņu.

Tādējādi Galisijas medum piemīt vairākas raksturīgas īpašības, kuras var saistīt ar dabas vidi.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego_de_condiciones_Miel_de_Galicia_julio_2020_final.pdf

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---