# Eiropas Savienības C 83/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 83 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 12. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 83

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 12. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 83/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 83/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10079 — SARP/Suez RV Osis) (
  1
  ) | 2 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 83/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) (
  1
  )

1

1

2021/C 83/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10079 — SARP/Suez RV Osis) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 83/03 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 11. marts | 3 |
| 2021/C 83/04 | Eiropas Savienības lēmumu kopsavilkums par zāļu tirdzniecības atļaujām 2021. gada 11. martā
  (publicēts saskaņā ar 13. vai 38. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 726/2004
  ) | 4 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 83/03

Euro maiņas kurss — 2021. gada 11. marts

3

2021/C 83/04

Eiropas Savienības lēmumu kopsavilkums par zāļu tirdzniecības atļaujām 2021. gada 11. martā
  (publicēts saskaņā ar 13. vai 38. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 726/2004
  )

(publicēts saskaņā ar 13. vai 38. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 726/2004

)

4

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 83/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10043 — CDC/PBB/Capveriant) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 6 |
| 2021/C 83/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10039 — Kronospan Holdings/M Kaindl) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 8 |
| 2021/C 83/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 9 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 83/08 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 11 |
| 2021/C 83/09 | Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā izdarāma Savienības grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu | 17 |
| 2021/C 83/10 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 28 |
| 2021/C 83/11 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 35 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2021/C 83/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10043 — CDC/PBB/Capveriant) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

CDC

PBB

Capveriant

1

6

2021/C 83/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10039 — Kronospan Holdings/M Kaindl) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Kronospan Holdings

M Kaindl

1

8

2021/C 83/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

9

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2021/C 83/08

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

11

2021/C 83/09

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā izdarāma Savienības grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu

17

2021/C 83/10

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

28

2021/C 83/11

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 12.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 83/01)

Komisija 2021. gada 5. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10178. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10178. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 12.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10079 — SARP/Suez RV Osis)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 83/02)

Komisija 2021. gada 4. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem; |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10079. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10079. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 12.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/3

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 11. marts

(2021/C 83/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1969 |
| JPY | Japānas jena | 129,82 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4366 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85670 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,1295 |
| CHF | Šveices franks | 1,1066 |
| ISK | Islandes krona | 153,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,0910 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,154 |
| HUF | Ungārijas forints | 365,88 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5760 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8840 |
| TRY | Turcijas lira | 8,9028 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5384 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5051 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,2870 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6546 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6032 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 353,09 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,8077 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7614 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5860 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 241,34 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9163 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,971 |
| RUB | Krievijas rublis | 88,0432 |
| THB | Taizemes bāts | 36,570 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,7039 |
| MXN | Meksikas peso | 24,7978 |
| INR | Indijas rūpija | 86,8880 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1969

JPY

Japānas jena

129,82

DKK

Dānijas krona

7,4366

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85670

SEK

Zviedrijas krona

10,1295

CHF

Šveices franks

1,1066

ISK

Islandes krona

153,30

NOK

Norvēģijas krona

10,0910

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,154

HUF

Ungārijas forints

365,88

PLN

Polijas zlots

4,5760

RON

Rumānijas leja

4,8840

TRY

Turcijas lira

8,9028

AUD

Austrālijas dolārs

1,5384

CAD

Kanādas dolārs

1,5051

HKD

Hongkongas dolārs

9,2870

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6546

SGD

Singapūras dolārs

1,6032

KRW

Dienvidkorejas vona

1 353,09

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,8077

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7614

HRK

Horvātijas kuna

7,5860

IDR

Indonēzijas rūpija

17 241,34

MYR

Malaizijas ringits

4,9163

PHP

Filipīnu peso

57,971

RUB

Krievijas rublis

88,0432

THB

Taizemes bāts

36,570

BRL

Brazīlijas reāls

6,7039

MXN

Meksikas peso

24,7978

INR

Indijas rūpija

86,8880

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 12.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/4

---

Eiropas Savienības lēmumu kopsavilkums par zāļu tirdzniecības atļaujām 2021. gada 11. martā

(publicēts saskaņā ar 13. vai 38. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 726/2004 (1)
  )

(2021/C 83/04)

| — | Tirdzniecības atļaujas izsniegšana (13. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 726/2004): Pieņemtas













  Lēmuma datums | Zāļu nosaukums | INN (starptautiskais nepatentētais nosaukums) | Tirdzniecības atļaujas turētājs | Ieraksta numurs Kopienas reģistrā | Farmaceitiskā forma | AĶT kods (Anatomiski ķīmiski terapeitiskais kods) | Paziņojuma datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.3.2021 | COVID-19 Vaccine Janssen | COVID-19 vakcīna (Ad26.COV2-S [rekombinants]) | Janssen-Cilag International NV
  Turnhoutseweg 30, 2340 Beerse, België | EU/1/20/1525 | Suspensija injekcijai | J07BX03 | 11.3.2021 |

—

Tirdzniecības atļaujas izsniegšana (13. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 726/2004): Pieņemtas

Lēmuma datums

Zāļu nosaukums

INN (starptautiskais nepatentētais nosaukums)

Tirdzniecības atļaujas turētājs

Ieraksta numurs Kopienas reģistrā

Farmaceitiskā forma

AĶT kods (Anatomiski ķīmiski terapeitiskais kods)

Paziņojuma datums

11.3.2021

COVID-19 Vaccine Janssen

COVID-19 vakcīna (Ad26.COV2-S [rekombinants])

Janssen-Cilag International NV

Turnhoutseweg 30, 2340 Beerse, België

EU/1/20/1525

Suspensija injekcijai

J07BX03

11.3.2021

Ikvienam, kurš vēlas apskatīt publisko novērtējuma ziņojumu par attiecīgajām zālēm un ar tām saistītos lēmumus, jāsazinās ar:

| European Medicines Agency |
| --- |
| Domenico Scarlattilaan 6 |
| 1083 HS Amsterdam |
| NETHERLANDS |

European Medicines Agency

Domenico Scarlattilaan 6

1083 HS Amsterdam

NETHERLANDS

---

(1)  OV L 136, 30.4.2004, 1. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 12.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/6

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10043 —

  CDC/PBB/Capveriant)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 83/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | CAPVERIANT GmbH (“Capveriant”, Vācija), |
| --- | --- |

—

CAPVERIANT GmbH (“Capveriant”, Vācija),

| — | Deutsche Pfandbriefbank AG (“PBB”, Vācija) un |
| --- | --- |

—

Deutsche Pfandbriefbank AG (“PBB”, Vācija) un

| — | Caisse des dépôts et consignations (“CDC”, Francija), |
| --- | --- |

—

Caisse des dépôts et consignations (“CDC”, Francija),

Uzņēmumi PBB un CDC Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Capveriant.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Capveriant ir digitāla platforma, ko uzņēmums PBB 2018. gadā ieviesa Vācijas tirgū un 2019. gadā Francijas tirgū un kas savieno publiskā sektora struktūras, kurām vajadzīgs finansējums, un aizdevējus, kas piedāvā aizdevumus un obligācijas. Tā arī sniedz dažus papildpakalpojumus, |
| --- | --- |

—

Capveriant ir digitāla platforma, ko uzņēmums PBB 2018. gadā ieviesa Vācijas tirgū un 2019. gadā Francijas tirgū un kas savieno publiskā sektora struktūras, kurām vajadzīgs finansējums, un aizdevējus, kas piedāvā aizdevumus un obligācijas. Tā arī sniedz dažus papildpakalpojumus,

| — | PBB ir PBB uzņēmumu grupas pārvaldītājsabiedrība, kas piedāvā bankas pakalpojumus, it īpaši finansēšanas pakalpojumus komerciālā nekustamā īpašuma un publiskā sektora jomā. PBB galvenokārt sniedz kreditēšanas pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

PBB ir PBB uzņēmumu grupas pārvaldītājsabiedrība, kas piedāvā bankas pakalpojumus, it īpaši finansēšanas pakalpojumus komerciālā nekustamā īpašuma un publiskā sektora jomā. PBB galvenokārt sniedz kreditēšanas pakalpojumus,

| — | CDC ir īpaša statusa publiska iestāde Francijā, kura kopā ar saviem meitasuzņēmumiem veido publisku grupu, kas kalpo vispārējām interesēm un valsts ekonomikas attīstībai. Šī grupa veic vispārējas nozīmes uzdevumus, lai atbalstītu Francijas valsts un pašvaldību īstenoto politiku. Grupas divas galvenās darbības jomas ir šādas: i) sabiedriskie pakalpojumi/vispārējas nozīmes darbības un ii) atklātā tirgus darbības. |
| --- | --- |

—

CDC ir īpaša statusa publiska iestāde Francijā, kura kopā ar saviem meitasuzņēmumiem veido publisku grupu, kas kalpo vispārējām interesēm un valsts ekonomikas attīstībai. Šī grupa veic vispārējas nozīmes uzdevumus, lai atbalstītu Francijas valsts un pašvaldību īstenoto politiku. Grupas divas galvenās darbības jomas ir šādas: i) sabiedriskie pakalpojumi/vispārējas nozīmes darbības un ii) atklātā tirgus darbības.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10043 – CDC/PBB/Capveriant

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

Epasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 12.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/8

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10039 — Kronospan Holdings/M Kaindl)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 83/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Kronospan Holdings P.L.C. (“Kronospan”, Vācija), ko kontrolē Pēters Kaindls, |
| --- | --- |

—

Kronospan Holdings P.L.C. (“Kronospan”, Vācija), ko kontrolē Pēters Kaindls,

| — | M. Kaindl OG (“M. Kaindl”, Austrija), ko pašlaik kopīgi kontrolē Pēters Kaindls un Inese Benesa-Kaindla. |
| --- | --- |

—

M. Kaindl OG (“M. Kaindl”, Austrija), ko pašlaik kopīgi kontrolē Pēters Kaindls un Inese Benesa-Kaindla.

Uzņēmums Kronospan Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu M. Kaindl.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Kronospan visā pasaulē ražo un pārdod koksnes materiālu paneļus un to pārklājumu, |
| --- | --- |

—

Kronospan visā pasaulē ražo un pārdod koksnes materiālu paneļus un to pārklājumu,

| — | M. Kaindl darbojas koksnes materiālu tirgos, tostarp šādos: neapstrādātas un lakotas kokskaidu plātnes, neapstrādātas un lakotas kokšķiedru plātnes ar vidēju blīvumu (MDF), kokšķiedru plātnes ar augstu blīvumu (HDF), lamināta grīdas segumi, detaļas un dekoratīvais lamināts. |
| --- | --- |

—

M. Kaindl darbojas koksnes materiālu tirgos, tostarp šādos: neapstrādātas un lakotas kokskaidu plātnes, neapstrādātas un lakotas kokšķiedru plātnes ar vidēju blīvumu (MDF), kokšķiedru plātnes ar augstu blīvumu (HDF), lamināta grīdas segumi, detaļas un dekoratīvais lamināts.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10039 — Kronospan Holdings/M Kaindl

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

Epasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 12.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/9

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 83/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Deme Concessions NV (“Deme Concessions”, Beļģija), |
| --- | --- |

—

Deme Concessions NV (“Deme Concessions”, Beļģija),

| — | Caisse des Dépôts et des Consignations (“CDC”, Francija), |
| --- | --- |

—

Caisse des Dépôts et des Consignations (“CDC”, Francija),

| — | Région Occitanie/Pyrénées-Méditerranée (“Région Occitanie”, Francija), |
| --- | --- |

—

Région Occitanie/Pyrénées-Méditerranée (“Région Occitanie”, Francija),

| — | Port-La Nouvelle (“Port-La Nouvelle”, Francija), Oksitānijas reģiona īpašumā esoša tirdzniecības osta. |
| --- | --- |

—

Port-La Nouvelle (“Port-La Nouvelle”, Francija), Oksitānijas reģiona īpašumā esoša tirdzniecības osta.

Deme Concessions ar ieguldījumu sabiedrības Nou Vela, CDC un Région Occitanie starpniecību Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Port-La Nouvelle tirdzniecības ostas darbību, izmantojot konkrētam nolūkam izveidotu jaukta īpašuma sabiedrību.

Koncentrāciju īsteno, izmantojot sabiedrisko pakalpojumu koncesijas līgumu.

2.

| — | Deme Concessions: koncesiju pārvaldība, jo īpaši jūras transporta infrastruktūras jomā, |
| --- | --- |

—

Deme Concessions: koncesiju pārvaldība, jo īpaši jūras transporta infrastruktūras jomā,

| — | CDC: publiskie aizdevumi un ieguldījumi, kā arī tādu privāto fondu pārvaldība, attiecībā uz kuriem publiskā sektora iestādes vēlas sniegt īpašu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

CDC: publiskie aizdevumi un ieguldījumi, kā arī tādu privāto fondu pārvaldība, attiecībā uz kuriem publiskā sektora iestādes vēlas sniegt īpašu aizsardzību,

| — | Région Occitanie (Oksitānijas reģions): Francijas reģionālā pašvaldība, kurai pieder Port-La Nouvelle tirdzniecības osta, |
| --- | --- |

—

Région Occitanie (Oksitānijas reģions): Francijas reģionālā pašvaldība, kurai pieder Port-La Nouvelle tirdzniecības osta,

| — | Port-La Nouvelle: tirdzniecības osta, kas pieder Oksitānijas reģionam un ko pašlaik pārvalda Odas Tirdzniecības un rūpniecības kamera. |
| --- | --- |

—

Port-La Nouvelle: tirdzniecības osta, kas pieder Oksitānijas reģionam un ko pašlaik pārvalda Odas Tirdzniecības un rūpniecības kamera.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10119 — Deme Concessions/CDC/Région Occitanie/Port-La Nouvelle

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

Epasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Merger Registry

1049 Bruxelles

BELGIQUE

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 12.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/11

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 83/08)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ IZDARĪTU STANDARTA GROZĪJUMU

“COSTIÈRES DE NÎMES”

PDO-FR-A0161-AM01

Paziņojuma datums: 8.12.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Vīnogu šķirņu izvēle

Vīnogu šķirņu atbilstību katrai vīna krāsai novērtē visos saimniecības zemesgabalos saimniecībā, ko izmanto ACVN “Costières de Nîmes” vīna ražošanai.

ACVN aizsardzības un apsaimniekošanas organizācija vēlas ieviest noteikumu mazām saimniecībām, kuras nevar izpildīt noteikumus par vīnogu šķirņu īpatsvaru vīna dārzā. Tādējādi noteikumi par īpatsvaru, izņemot specifikācijā ietvertos noteikumus par balto vīnogu šķirņu īpatsvaru sārtvīnos, neattiecas uz uzņēmējiem, kas ražo vīnogas, bet kuri no savas produkcijas neražo vīnu ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Costières de Nîmes” un kuru pārvaldītā kopējā platība (visu krāsu vīnogas kopā) noteiktajā zemesgabalā nepārsniedz 1,5 ha.

2.   Vīna dārzu apsaimniekošana

Lai saglabātu augsnes īpašības, kas ir zemes pamatelements, ievieš citus audzēšanas paņēmienus, uz kuriem attiecas agrovides pasākumi:

| — | nezāļu apkarošana ar ķīmiskiem un mehāniskiem līdzekļiem apgriešanās joslās ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

nezāļu apkarošana ar ķīmiskiem un mehāniskiem līdzekļiem apgriešanās joslās ir aizliegta,

| — | pilnīga nezāļu apkarošana ar ķīmiskiem līdzekļiem zemesgabalā ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

pilnīga nezāļu apkarošana ar ķīmiskiem līdzekļiem zemesgabalā ir aizliegta,

| — | sintētiskā minerālā slāpekļa izmantošanu ierobežo līdz 30 vienībām uz hektāru gadā, |
| --- | --- |

—

sintētiskā minerālā slāpekļa izmantošanu ierobežo līdz 30 vienībām uz hektāru gadā,

| — | plastmasas mulčas izmantošana stādīšanas laikā ir aizliegta |
| --- | --- |

—

plastmasas mulčas izmantošana stādīšanas laikā ir aizliegta

3.   Sārtvīnu analītiskie standarti

Maina sārtvīnu krāsas intensitāti, un krāsas intensitāte nedrīkst pārsniegt 2. Krāsas intensitātes zemāko robežu, kas bija noteikta 0,5, atceļ, lai ļautu ražot gaišākus sārtvīnus, kuri atbilst vīniem, ko patērētāji sagaida tirgū, vienlaikus nodrošinot atbilstību ACVN vīnu profilam.

4.   Pārejas pasākumi

Pārejas posma pasākumus, kuru termiņš ir beidzies, svītro. Tie ir noteikumi par noteikumu ievērošanas grafiku attiecībā uz vīnogu šķirņu izvēli un vidējām maksimālajām noslodzēm zemesgabalā, kura grafiks līdz 2018. gada ražai ir pārsniegts.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Costières de Nîmes”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids:

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Sarkanvīni

Ar nosaukumu “Costières de Nîmes” apzīmē nedzirkstošos sarkanvīnus, sārtvīnus un baltvīnus.

Sarkanvīniem ābolskābes saturs fasēšanas posmā nepārsniedz 0,4 gramus uz litru.

| — | Fasēšanas posmā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz šādas vērtības:






  — | sarkanvīniem (kuru dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 14 %): 3 g/l |
| --- | --- | --- |

—

Fasēšanas posmā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz šādas vērtības:

—

sarkanvīniem (kuru dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 14 %): 3 g/l

| — | sarkanvīniem (kuru dabiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 14 %): 4 g/l |
| --- | --- |

—

sarkanvīniem (kuru dabiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 14 %): 4 g/l

| — | Vīnu dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 11,5 %. |
| --- | --- |

—

Vīnu dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 11,5 %.

| — | Sarkanvīnu krāsas intensitāte pēc malolaktiskas fermentācijas ir 6 vai lielāka. |
| --- | --- |

—

Sarkanvīnu krāsas intensitāte pēc malolaktiskas fermentācijas ir 6 vai lielāka.

| — | Kopējais skābuma un gaistošā skābuma līmenis sarkanvīniem ir noteikts Kopienas tiesību aktos. |
| --- | --- |

—

Kopējais skābuma un gaistošā skābuma līmenis sarkanvīniem ir noteikts Kopienas tiesību aktos.

| — | Sarkanvīnus ražo galvenokārt no šādām šķirnēm: ‘Grenache noir N’, ‘Mourvèdre N’ un ‘Syrah N’. |
| --- | --- |

—

Sarkanvīnus ražo galvenokārt no šādām šķirnēm: ‘Grenache noir N’, ‘Mourvèdre N’ un ‘Syrah N’.

Sarkanvīni, kas ražoti galvenokārt no šķirnes ‘Grenache N’ un ‘Syrah N’, galvenokārt ir vīni, kuri iegūti, izmantojot ražotāju zinātību. Jauniem vīniem ir raksturīgs sarkano ogu aromāti, kurus, vīnam kļūstot vecākam, var aizstāt izteiktāki aromāti, kuros attīstās vairāk pikantākas un augu garšas nianses. Būdami eleganti, taču strukturēti un līdzsvaroti, tie pieder pie lielās Vallée du Rhône vīnu saimes.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (%): | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (%): | |
| Minimālais kopējais skābums: | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | 140 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (%):

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (%):

Minimālais kopējais skābums:

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

140

Sārtvīni

| — | Vīnu dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 11,5 %. |
| --- | --- |

—

Vīnu dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 11,5 %.

| — | Fasēšanas posmā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz šādas vērtības: 4 g/l |
| --- | --- |

—

Fasēšanas posmā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz šādas vērtības: 4 g/l

| — | Sārtvīnu krāsas intensitāte nepārsniedz 2. |
| --- | --- |

—

Sārtvīnu krāsas intensitāte nepārsniedz 2.

| — | Papildus gaistošā skābuma un sēra dioksīda standartiem citi analītiskie kritēriji atbilst Eiropas tiesību aktos noteiktajām normām. |
| --- | --- |

—

Papildus gaistošā skābuma un sēra dioksīda standartiem citi analītiskie kritēriji atbilst Eiropas tiesību aktos noteiktajām normām.

| — | Sārtvīnus ražo galvenokārt no šādām šķirnēm: ‘Grenache noir N’, ‘Mourvèdre N’ un ‘Syrah N’. |
| --- | --- |

—

Sārtvīnus ražo galvenokārt no šādām šķirnēm: ‘Grenache noir N’, ‘Mourvèdre N’ un ‘Syrah N’.

Sārtvīniem parasti ir spilgta krāsa, un tie ir ļoti svaigi, ar ilgi paliekošu aromātisku pēcgaršu. Tiem ir mazo sarkano ogu un žāvētu augļu aromāts.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (%): | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (%): | |
| Minimālais kopējais skābums: | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | 14,28 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | 180 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (%):

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (%):

Minimālais kopējais skābums:

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

14,28

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

180

Baltvīni

| — | Vīnu dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 11,5 %. |
| --- | --- |

—

Vīnu dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 11,5 %.

| — | Fasēšanas posmā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz šādas vērtības: 4 g/l |
| --- | --- |

—

Fasēšanas posmā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz šādas vērtības: 4 g/l

| — | Papildus gaistošā skābuma un sēra dioksīda standartiem citi analītiskie kritēriji atbilst Eiropas tiesību aktos noteiktajām normām. |
| --- | --- |

—

Papildus gaistošā skābuma un sēra dioksīda standartiem citi analītiskie kritēriji atbilst Eiropas tiesību aktos noteiktajām normām.

| — | Baltvīnus ražo galvenokārt no šādām šķirnēm: ‘Grenache blanc B’, ‘Marsanne B’ un ‘Roussanne B’. Tie ir līdzsvaroti, ar labu viskozitāti, un tiem piemīt ziedu aromāts, kas atgādina baltus ziedus, un svaigu vīnogu garša, atgādinot citrusaugļus un augļus ar baltu mīkstumu.






  Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- | --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (%): | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (%): | |
| Minimālais kopējais skābums: | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | 14,28 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | 180 |

—

Baltvīnus ražo galvenokārt no šādām šķirnēm: ‘Grenache blanc B’, ‘Marsanne B’ un ‘Roussanne B’. Tie ir līdzsvaroti, ar labu viskozitāti, un tiem piemīt ziedu aromāts, kas atgādina baltus ziedus, un svaigu vīnogu garša, atgādinot citrusaugļus un augļus ar baltu mīkstumu.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (%):

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (%):

Minimālais kopējais skābums:

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

14,28

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

180

5.   Vīnkopības metodes

a.   Īpašās vīndarības metodes

Audzēšanas prakse

Minimālais stādījumu blīvums ir 4 000 vīnkoku uz hektāru. Attālums starp rindām nedrīkst pārsniegt 2,50 metrus, un attālums starp vīnkokiem vienā rindā nedrīkst būt mazāks par 0,80 metriem.

Maksimālais laukums uz katru vīnkoku ir 2,50 kvadrātmetri. Šo laukumu iegūst, reizinot attālumus starp rindām ar attālumiem starp vīnkokiem.

| — | Apgriešanu veic līdz 1. maijam. |
| --- | --- |

—

Apgriešanu veic līdz 1. maijam.

| — | Vīnkokus apgriež, izmantojot īso apgriešanas metodi, uz vienu vīnkoku atstājot ne vairāk kā 6 augļzarus. Uz katra augļzara ir ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuri. Taču vīnkokus, kas tiek audzēti pēc “cordon de Royat” metodes, var apgriezt, uz vienu vīnkoku atstājot ne vairāk kā 10 augļzarus, uz katra augļzara ir viens vīnstīgu pumpurs. |
| --- | --- |

—

Vīnkokus apgriež, izmantojot īso apgriešanas metodi, uz vienu vīnkoku atstājot ne vairāk kā 6 augļzarus. Uz katra augļzara ir ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuri. Taču vīnkokus, kas tiek audzēti pēc “cordon de Royat” metodes, var apgriezt, uz vienu vīnkoku atstājot ne vairāk kā 10 augļzarus, uz katra augļzara ir viens vīnstīgu pumpurs.

| — | ‘Syrah N’ un ‘Viognier B’ šķirņu vīnkokus var apgriezt pēc “Guyot simple” metodes, uz vienu vīnkoku atstājot ne vairāk kā 10 vīnstīgu pumpurus, no kuriem ne vairāk kā 6 vīnstīgu pumpurus uz garā zara un 1 vai 2 augļzarus ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem. |
| --- | --- |

—

‘Syrah N’ un ‘Viognier B’ šķirņu vīnkokus var apgriezt pēc “Guyot simple” metodes, uz vienu vīnkoku atstājot ne vairāk kā 10 vīnstīgu pumpurus, no kuriem ne vairāk kā 6 vīnstīgu pumpurus uz garā zara un 1 vai 2 augļzarus ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem.

Apūdeņošana var tikt atļauta.

Īpašā vīndarības prakse

Vīndarības kokogles izmantošana sārtvīnu ražošanā ir aizliegta neatkarīgi no tā, vai tās ir atsevišķi vai jauktas preparātos.

Papildus iepriekš minētajam noteikumam vīndarības praksei saistībā šiem vīniem jāatbilst prasībām, kas noteiktas ES līmenī un Lauku un jūras zvejas kodeksā.

b.   Maksimālās ražas

Sarkanvīni un sārtvīni:

66 hektolitri no hektāra;

baltvīni:

70 hektolitri no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšanu, vinifikāciju un gatavošanu veic šādu Gard departamenta pašvaldību teritorijā: Aubord, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Bernis, Bezouce, Bouillargues, Le Cailar, Caissargues, Garons, Générac, Jonquières-Saint-Vincent, Lédenon, Manduel, Meynes, Milhaud, Nîmes, Redessan, Rodilhan, Saint-Gilles, Sernhac, Uchaud, Vauvert, Vestric-et-Candiac.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Grenache N’

‘Grenache blanc B’

‘Marsanne B’

‘Mourvèdre N - ‘Monastrell’

‘Roussanne B’

‘Syrah N - ‘Shiraz’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Informācija par ģeogrāfisko apgabalu

“Costière”, uz kura balstās aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Costières de Nîmes” ģeogrāfiskais apgabals, ir ģeogrāfisks apzīmējums, kas apzīmē akmeņainu, dažkārt viļņainu plakankalni starp Vistrenque (Nimes ieplaka, aiz kuras seko Vistre) ziemeļrietumos, Gardonas un Ronas upju līdzenumiem austrumos un Camargue līdzenumu dienvidos. Šī plakankalne, kurai ir vairāki nelieli pakalni, stiepjas aptuveni 40 km garumā no ziemeļaustrumiem līdz dienvidrietumiem un apmēram piecpadsmit kilometru platumā. Tādējādi ģeogrāfiskais apgabals ir noteikts Gard departamenta 24 pašvaldību teritorijā.

Vidusjūras klimatam tajā raksturīgs, ka saule ik gadu intensīvi spīd vidēji 2 700 stundas, kā arī vasaras sausuma periods. Šo klimatu ietekmē mistrāls (auksts, sauss, bieži vien negants ziemeļu vējš), kas pūst no Ronas ielejas, taču tam ir labvēlīgas vēsas jūras brīzes, kas nāk no netālu esošās Camargue, kurus uz “costière” virza konvekcijas efekts, ko rada sasilušā gaisa pacelšanās no pārkarsušās akmeņainās augsnes. Šo vēsmu radītais atvēsinošais efekts pastiprina dienas un nakts siltuma amplitūdu.

Terciāra perioda beigās un kvartāra perioda sākumā Ronas upes baseinu šķērsoja varenas upes, kas pārnesa ievērojamu daudzumu materiāla, kuri atrodami kā oļu slāņi sajaukumā ar sarkanu smilšainu mālu. Šis augstākais un līdz ar to vecākais līmenis veido “costière” pamatu un nodrošina tam savu “unikalitāti”, neraugoties uz tā izmēriem, kas ir izpelnījies lielākās “villafranchien stratigrāfiskā stāva terases” titulu Eiropā. Augsne ir vairāk vai mazāk dziļa, ļoti akmeņaina un vairāk vai mazāk sarkana atkarībā no māla kopā ar lietusūdeņiem iekļūšanas dziļumā. Tā labi saglabā mitrumu, bet neuztur lieku ūdens daudzumu, un ātri uzsilst.

Informācija par produktu kvalitāti un īpašībām

1920. gados ražotāji izveidoja savienību, lai noteiktu “Costières vīnu” ražošanas apgabalu. Tā rezultātā 1942. gada jūlijā tika iesniegts lūgums atzīt cilmes vietas nosaukumu noteiktajā apgabalā ražotajam augstākās kvalitātes vīnam un vēlāk — 1986. gadā tika atzīts vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu — sākotnēji “Costières du Gard”, pēc tam no 1989. gada ar nosaukumu “Costières de Nîmes”, kurā izmantota ģeogrāfiskā apgabala pamatā esošo terasi apzīmējoša terminoloģija.

Atrodoties starp Languedoc un Ronas ieleju, kurā tie plešas vistālāk uz dienvidiem, vīna dārzi aptver aptuveni 4 500 hektārus lielu platību, vidēji saražojot 220 000 hektolitrus sarkanvīnu (55 % produkcijas), sārtvīnu (40 % produkcijas) un mazākos apjomos — baltvīnus. Šos vīnus ražo 15 kooperatīvajās vīna darītavās un simts privātajās vīna darītavās.

Ceturto daļu saražotā apjoma pārdod ārpus valsts teritorijas, no tās gandrīz puse tiek pārdota ārpus Eiropas Savienības, jo īpaši Kanādā.

Cēloņsakarības

Izmantojot unikālo vēsturisko un ģeogrāfisko situāciju, atrodoties pa vidu starp diviem vīna civilizācijas šūpuļiem, kas ir Languedoc un Provansa, esot vēsturiski un kultūras ziņā nozīmīgu pilsētu Nîmes, Beaucaire vai Saint-Gilles ieskautiem, atrodoties Urgons kalnu augstieņu pakājēs un ar saknēm “villafranchien stratigrāfiskā stāva terasē”, kas veido tās viendabīgumu, “costière” teritorija nodrošina visus elementus, kas ražotāju kopienai ir ļāvuši izcelt ar tradicionālās zinātības palīdzību iegūtā produkta oriģinalitāti un pievērst uzmanību vīnu kvalitatīvai optimizācijai.

Šajā ražošanā izmantotajiem dabas faktoriem piemīt īpašības, kas atspoguļojas vīnkopju saglabātās ražas potenciālā, jo īpaši ražas novākšanas un transportēšanas noteikumos, kas izklāstīti specifikācijā.

Vīnogu ražas novākšanai īpaši noteiktie zemesgabali atrodas uz terases, kuras augsnes veido villafranchien stratigrāfiskā stāva oļu slāņi, ko vietējā mērogā dēvē par “Gress”, sajaukumā ar smilšu masu. Šie zemesgabali gūst labumu no optimāliem drenāžas apstākļiem un apūdeņošanas režīma, kas tiek optimizēts, pateicoties bieži sastopamajam māla slānim, kuru vietējā mērogā dēvē par “Gapans” un kurš, atrodoties dziļumā, notur ūdeni, tādējādi novēršot auga nobriešanas apturēšanu sausajos un karstajos vasaras periodos.

Oļu slānis, kas dažkārt ir vairākus metrus biezs, saglabā dienas siltumu, lai to atdotu atpakaļ naktī. Tādējādi diennakts temperatūras paaugstināšanās rada temperatūras starpību, kas pastiprina konvekcijas efektu un piesaista jūras brīzes no Camargue. Ģeogrāfiskā apgabala klimatam raksturīgā temperatūras amplitūda, kas šādi tiek palielināta, palīdz saglabāt svaigumu un aromātu komplicētību, savukārt sausais un siltais klimats vasaras veicina ogu pareizu nogatavošanos. Visi šie dabas faktori, kā arī mistrāla pūšanas biežums, kas nodrošina cukura satura koncentrāciju vīnogās un ierobežo sēnīšu slimību attīstību, veicina vīna ražošanas ilgtspēju ģeogrāfiskajā apgabalā.

Pateicoties rūpīgi noteiktai zemesgabalu platībai, tradicionālām un pārstrukturētām vīnogulāju šķirnēm, ražotāju kopiena saglabā savas produkcijas oriģinalitāti, daloties ar kolektīvo zinātību, kas tomēr ļauj izpausties arī individuāli.

Lai uzlabotu vīnu tēlu, aizsargājot ģeogrāfisko apgabalu un informējot par zinātības kvalitāti un vietējo dabas apstākļu kompleksu, vēloties pārvaldīt dzīves vidi ar vēlmi padarīt ainavu par teritorijas attīstības un uzlabošanas instrumentu, vēloties saglabāt dabas resursus, saglabājot floras un faunas daudzveidību, attiecīgo partneru kopa sagatavoja Ainavu un vides hartu, kas tika parakstīta 2007. gada 5. jūlijā un atzīta Starptautiskajā Fontevrodas hartā 2009. gada martā.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabals, ko nosaka atkāpe par vīnu vinifikāciju un izturēšanu, ir šādu pašvaldību teritorijas:

| — | Bouches-du-Rhône departamentā: Arles, Saintes-Maries-de-la-Mer, Tarascon; |
| --- | --- |

—

Bouches-du-Rhône departamentā: Arles, Saintes-Maries-de-la-Mer, Tarascon;

| — | Gard departamentā: Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Boissières, Cabrières, Calmette, Caveirac, Clarensac, Codognan, Collias, Comps, Dions, Estezargues, Fournès, Fourques, Gajan, Langlade, Marguerittes, Montfrin, Nages-et-Solorgues, Parignargues, Poulx, Remoulins, Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Gervasy, Saint-Hilaire d’Ozilhan, Saint-Laurent-d’Aigouze, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard. |
| --- | --- |

—

Gard departamentā: Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Boissières, Cabrières, Calmette, Caveirac, Clarensac, Codognan, Collias, Comps, Dions, Estezargues, Fournès, Fourques, Gajan, Langlade, Marguerittes, Montfrin, Nages-et-Solorgues, Parignargues, Poulx, Remoulins, Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Gervasy, Saint-Hilaire d’Ozilhan, Saint-Laurent-d’Aigouze, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

| a) | vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskas vienības nosaukumu, ja:






  — | tas ir vietas nosaukums, kas ir ierakstīts kadastrā;, |
| --- | --- | --- |

a)

vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskas vienības nosaukumu, ja:

—

tas ir vietas nosaukums, kas ir ierakstīts kadastrā;,

| — | un ja tas ir norādīts ražas deklarācijā; |
| --- | --- |

—

un ja tas ir norādīts ražas deklarācijā;

| b) | lielākās ģeogrāfiskās vienības “Vignobles de la Vallée du Rhône” izmantošanas marķējumā nosacījumi ir precizēti līgumā, ko parakstījušas dažādas attiecīgās aizsardzības un pārvaldības iestādes. |
| --- | --- |

b)

lielākās ģeogrāfiskās vienības “Vignobles de la Vallée du Rhône” izmantošanas marķējumā nosacījumi ir precizēti līgumā, ko parakstījušas dažādas attiecīgās aizsardzības un pārvaldības iestādes.

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-30696315-75fd-4fdf-9d25-7274e3e529db

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 12.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/17

---

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā izdarāma Savienības grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu

(2021/C 83/09)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJĀ IZDARĀMA SAVIENĪBAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“RECAȘ”

PDO-RO-A0027-AM01

Pieteikuma iesniegšanas diena: 9.4.2019.

1.   Pieteikuma iesniedzējs un tā likumīgās intereses

Vie Vin Recaș Timiș Professional Association (AVV Recaș)

2.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums

| ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- |

☐

Produkta nosaukums

| ☒ | Vīnkopības produkta kategorija |
| --- | --- |

☒

Vīnkopības produkta kategorija

| ☒ | Saikne |
| --- | --- |

☒

Saikne

| ☐ | Tirdzniecības ierobežojumi |
| --- | --- |

☐

Tirdzniecības ierobežojumi

3.   Grozījuma apraksts un pamatojums

3.1.   Jaunas kvalitatīvu dzirkstošo vīnu produktu kategorijas iekļaušana

Apraksts un pamatojums

Ir ieviesta jauna kvalitatīvu dzirkstošo vīnu produktu kategorija.

Attiecīgi ir grozīta produkta specifikācijas I iedaļa un vienotā dokumenta 1.3. iedaļa.

Pēdējos gados, lai iegūtu kvalitatīvus dzirkstošos vīnus no Rekašas apgabalā audzētām vīnogām, ir pārraudzīta dzirkstošo vīnu ražošana no bāzes vīniem. Kvalitātes sertifikācijas komitejas ir vairākkārt novērtējušas vīnus ar cilmes vietas nosaukumu, ņemot vērā, ka šajā apgabalā iegūto bāzes vīnu ražošanai piemīt īpatnības, kuras atbilst to nedzirkstošo vīnu ražošanas īpatnībām, kas šajā apgabalā ražoti no vīnogām, kuru izcelšanās vieta ir Rekašai raksturīgie vīndārzi un kurām piemīt apgabalam raksturīgās kvalitātes īpašības.

Kad valstī tika ieviesta tradicionālā kvalitatīvo dzirkstošo vīnu ražošanas metode, Rekašas apgabalā tos ražoja tikai atsevišķos gadījumos. Tā kā vīnogu šķirnes, no kurām tiek ražoti kvalitatīvi dzirkstošie vīni, Rekašā iepriekš nebija audzētas, to stādīšana sākās tikai tajā laikā, un, lai sertificētu bāzes vīnu kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ražošanai, pirmo reizi tika novērtēta tikai 2011. gada raža.

Pēc tam sekoja periods, kad vīna darītavas tehnoloģiski pārkārtojās, ieviešot modernu aprīkojumu, lai ražotu šāda veida produktus, un tagad, reaģējot uz tirgus pieprasījumu pēc tiem, kvalitatīvo dzirkstošo vīnu tradicionālā ražošanas metode ir kļuvusi par realitāti.

Pārraudzības periodā dzirkstošie vīni, kas Rekašā – t. i., cilmes vietas nosaukuma (“Recaș”) apgabalā – ražoti no bāzes vīniem, kas iegūti no tur audzētām vīnogām, ir saņēmuši apbalvojumus valsts un starptautiskos konkursos (Concours Mondial Bruxelles 2012, 2013 un 2014, sudraba medaļa par “Bendis Brut Rose 2011”, “Bendis 2012” un “Bendis Brut Rose 2013”; Effervescens du Monde 2013, Francija, sudraba medaļa (Medaille d’Argent) par “Bendis Brut 2012”; vīna degustācijas konkurss “Starptautiskie vasaras vīni 2012”, Mainca, Vācija, trīs zvaigznes par “Bendis 2011”), kuros tika apstiprināta šo vīnu kvalitāte un uzsvērts ieteikums iekļaut tos specifikācijā.

Lai ieviestu jaunu kategoriju ar ACVN “Recaș” apzīmētiem kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem, kuriem raksturīgs augļainums, jo īpaši optimāls skābums un spilgti izteikts svaigums, pilnā mērā tiek izmantots Rekašas apgabala augsnes un klimatiskais potenciāls un piesaistīta patērētāju uzmanība šo vīnu īpašībām, ko nosaka izejvielas, kuras nāk no Rekašas ģeogrāfiskā apgabala ar tā īpašo klimatisko pēdu, kas to atšķir no citiem Rumānijas vīnkopības reģioniem.

Vīndarībā izmanto tādas šķirnes kā ‘Fetească Regală’, ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Chardonnay’. Kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ražošanai izmanto ‘Pinot Gris’, ‘Traminer Roz’, ‘Pinot Noir’, ‘Burgund Mare’, ‘Cadarcă’, ‘Syrah’ un ‘Fetească Neagră’.

3.2.   Jaunās vīnu kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) analītisko īpašību iekļaušana

Apraksts un pamatojums

Specifikācija ir papildināta, lai iekļautu kvalitatīvu dzirkstošo vīnu analītiskās īpašības un aprakstītu šos jaunieviestās kategorijas parametrus.

Tāpēc ir grozīts specifikācijas XI iedaļas a) punkts un vienotā dokumenta 1.4. iedaļa.

3.3.   Norāde par jaunās vīnu kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) organoleptiskajām īpašībām

Apraksts un pamatojums

Ņemot vērā kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ieviešanu, ir pievienotas šo vīnu organoleptiskās īpašības (no izskata, smaržas un garšas viedokļa), kuras jāapraksta, kad pievieno jaunu vīna kategoriju.

Tāpēc ir grozīts specifikācijas XI iedaļas b) punkts un vienotā dokumenta 1.4. iedaļa.

3.4.   Vīna iznākuma grozīšana, palielinot maksimālo ražas iznākumu

Apraksts un pamatojums

Lai pielāgotos ražošanas praksei, kas ļauj iegūt īpaši kvalitatīvus dzirkstošos vīnus, ir palielināta vīnkopības produktivitāte atļautajām šķirnēm, kuras audzē apgabalā, kur iegūst nedzirkstošos vīnus un kvalitatīvus dzirkstošos vīnus.

Tāpēc ir grozīta specifikācijas V un VI iedaļa un vienotā dokumenta 1.5.2. iedaļa.

Grozījumu nosaka apgabala vīndārzos veiktās izmaiņas stādījumu biezībā, kura pārstādīšanas un pārstrukturēšanas programmu īstenošanas dēļ laika gaitā mainīta no mazākas uz lielāku, kā arī ar minēto procesu saistītie darbi pilnīgas mehanizācijas ieviešanai.

Noteiktajā apgabalā ar ACVN “Recaș” apzīmēto vīnu ražošanai tika izmantoti vīndārzi ar mazu stādījumu biezību uz hektāru, jo dārzos pastāvēja lielāki stādīšanas attālumi – proti, uz vienu hektāru tika stādīti 2 222–2 778 augi – un auga veci vīnogulāju kloni ar zemu vīnogu ražas un kvalitātes potenciālu, taču kopš 2007. gada daudzi apgabala vīndārzi ir apstādīti, ievērojot mainītu stādījumu biezību, lai nodrošinātu pilnīgu mehanizāciju, un vienlaikus izmantojot šķirnes ar pietiekamu dzīvotspēju, lai nodrošinātu lielāku augļu ražu un saglabātu kvalitātes līmeni, kas atbilst šim aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam.

Lai veicinātu ražas pieaugumu, visā Rekašas apgabalā dažādos periodos, proti, piecus gadus pēc kārtas un trīs gadus pēc kārtas, atkarībā no audzēšanai atļauto šķirņu īpašajām iezīmēm tika pārraudzīta vidējā raža, lai precīzi noteiktu, kāds varētu būt piemērotākais maksimālais produktivitātes līmenis, kas nodrošinātu ar ACVN (aizsargātu cilmes vietas nosaukumu) “Recaș” apzīmētu vīnu kvalitāti.

Stādītas parasti tiek vietējās šķirnes, taču ir arī kloni, kuri ir daudz vērtīgāki nekā standarta šķirnes un kuru potenciāls izpaužas vīnos, kas ražoti, izmantojot modernizētas tehnoloģijas.

Jo īpaši šķirnēm ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ un ‘Alicante Bouschet’ ir augstāka raža, ko nodrošina ķekaru lielums un vīnogu vakuolu sulas saturs.

3.5.   Papildinājumi īpašajām metodēm, ko izmanto, lai iegūtu jaunu vīna kategoriju (kvalitatīvs dzirkstošais vīns)

Apraksts un pamatojums

Šīs jaunās produktu kategorijas pievienošanas rezultātā specifikācija ir papildināta, iekļaujot īpašas metodes, ko izmanto jaunas kvalitatīvu dzirkstošo vīnu kategorijas iegūšanai.

Ir grozīta specifikācijas IX iedaļa un vienotā dokumenta 1.5.1. iedaļa.

3.6.   Tādu atsevišķu izvēles norāžu iekļaušana marķējumā, kas attiecas uz īpašo tehnoloģiju, kuru izmanto jaunieviestās vīna kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) iegūšanai

Apraksts un pamatojums

Specifikācija (marķēšanas nosacījumi) ir papildināta saistībā ar jauno vīna kategoriju (kvalitatīvs dzirkstošais vīns), pēc izvēles norādot īpašās tehnoloģijas, kas izmantotas šīs kategorijas vīna iegūšanai, jo tās, paaugstinot aizsargātā cilmes vietas nosaukuma (ACVN) reputāciju, ietekmē to, kā ar “Recaș” apzīmēto dzirkstošo vīnu uztver patērētāji.

Attiecīgi ir grozīta specifikācijas XII iedaļa un vienotā dokumenta 1.9. iedaļa.

3.7.   Tādu jaunu vīna vīnogu šķirņu iekļaušana, kas apstiprinātas nedzirkstošiem vīniem

Apraksts un pamatojums

Galveno šķirņu sarakstā ir pievienotas jaunas vīnogu šķirnes, kas apstiprinātas nedzirkstošiem vīniem.

Tāpēc ir grozīta specifikācijas IV iedaļa un vienotā dokumenta 1.7. iedaļa.

Šis grozījums ir nepieciešams, lai izmantotu šķirņu aromātiskuma potenciālu, saglabātu ACVN “Recaș” reputāciju un dažādotu šķirņu klāstu gan nedzirkstošiem, gan iegūtiem kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem. Šīs šķirnes ir sastopamas vīndārzos, uz kuriem attiecas vīndārzu pārveidošanas/pārstrukturēšanas programma.

Jaunieviestās šķirnes tika izraudzītas pēc rūpīgas Rumānijas tirgus izpētes, kurā ir sākta vietējo un to šķirņu nišas attīstība un paplašināšana, kurām ir mazāks tanīna saturs un lielāks augļainums. Šķirņu dažādošana rada daudz plašākas iespējas izpaust ar “Recaș” apzīmēto kvalitatīvo nedzirkstošo un dzirkstošo vīnu aromātu buķeti, izteiksmīgumu un oriģinalitāti, kā tas norādīts par nedzirkstošiem vīniem, kas šajā vīnkopības reģionā ir ražoti vismaz kopš 1318. gada.

Tāpēc, ja tādas Rumānijas šķirnes kā ‘Fetească Albă’, ‘Tămâioasă Românească’ un ‘Negru de Drăgășani’ izceļ Rekašas vīndārziem raksturīgos apstākļus, tad šķirnes ‘Viognier’ un ‘Traminer roz’ akcentē primāro aromātu – ziedu, zaļo augļu un kauleņu (aprikožu un balto persiku) – buķeti, kas raksturīga ar “Recaș” apzīmētiem vīniem, bet šķirne ‘Alikantes Bouschet’ pozitīvi ietekmē augstākās kvalitātes sarkanvīnu krāsas intensitāti. Šķirnes ‘Cabernet Franc’ ieviešana to vīnogu salikumā, kas dod izsmalcinātus un sarežģītus vīnus, ir turpinājums centieniem izcelt labāko no Rumānijas rietumu vīnkopības reģiona īpatnībām.

3.8.   Norāde par tehnoloģisko praksi, kas izmantota jaunas vīna kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) iegūšanai

Apraksts un pamatojums

Šīs jaunās produktu kategorijas pievienošanas rezultātā specifikācija ir papildināta, iekļaujot informāciju par īpašām tehnoloģijām, kas izmantotas jaunas kvalitatīvu dzirkstošo vīnu kategorijas iegūšanai.

Ir grozīta produkta specifikācijas IX nodaļa, bet vienotais dokuments nav grozīts.

3.9.   Norāde par jaunās vīna kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) saikni ar ģeogrāfisko apgabalu

Apraksts un pamatojums

Lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem par jaunas vīna kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) ieviešanu, specifikācija ir papildināta tā, lai tiesību aktos paredzētā saikne ar ģeogrāfisko apgabalu būtu pietiekami detalizēti aprakstīta arī kvalitatīva dzirkstošā vīna kategorijai.

Tāpēc ir grozīta specifikācijas II iedaļa un vienotā dokumenta 1.8. iedaļa.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“RECAȘ”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Analītiskās un organoleptiskās īpašības (baltvīni)

“Muscat Ottonel”: salmu dzeltena, zaļgandzeltena krāsa, tipiska muskata garša ar noapaļotām un nedaudz samtainām niansēm.

“Sauvignon”: zaļgandzeltena krāsa, smalks vīnkoka un plūškoka ziedu aromāts, patīkama augļu garša ar ilgu pēcgaršu.

“Pinot gris”: citrondzeltena krāsa, lauku ziedu smarža, pilnīga un intensīva garša ar raksturu un neuzkrītošām garšvielu niansēm.

“Feteasca regala”: citrondzeltena krāsa, maigs un svaigs lauku ziedu aromāts, augļaina un labi noapaļota garša.

“Riesling” veidi (“Riesling de Rhin”, “Riesling Italian”): gaiši dzeltena krāsa ar zaļganu zaigojumu, tikko jaušams, patīkams nogatavojušos vīnogu aromāts, dzīvīga, augļaina garša ar savu individualitāti, līdzsvarota un patīkama pēcgarša.

“Mustoasă de Măderat”: zaļgandzeltena, caurspīdīga krāsa, izsmalcināta, augļaina smarža ar īpašu un neuzkrītošu zaļo ābolu aromātu, pietiekami skāba, līdzsvarota garša.

“Chardonnay”: zeltaini dzeltena krāsa, raksturīgs akācijas aromāts, nedaudz izturētam vīnam piemīt svaiga sviesta un medus smarža, krēmīga, noapaļota, samtaina garša.

“Fetească albă”: salmu dzeltena, zaļgana krāsa, ar daļēji izplaukušu vīnkoku ziedu smaržu, harmoniska, dabiski izsmalcināta garša ar tipisku skābumu, kurš raksturīgs zemākās ielejas apvidum, kurā audzē attiecīgās vīnogas.

“Tămâioasă românească”: zeltaini dzeltena, zaļgana krāsa, specifiska mirres un vīraka smarža ar akācijas un liepu medus kāres notīm, kas sajūtamas arī pēcgaršā.

“Traminer roz”: īpašs Damaskas rožu ziedlapu un izplaukušu liepziedu aromāts, krēmīga garša.

“Viognier”: zaļgandzeltena krāsa, ko īpaši ietekmē augsnē esošās minerālvielas, smarža ar jasmīna ziedu un ienākošos aprikožu notīm, smalki pikanta, augļaina garša.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 15 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 250 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

15

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

11

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

250

Analītiskās un organoleptiskās īpašības (sarkanvīni)

“Cabernet Sauvignon”: izturēta vīna krāsa ir no purpursarkanas līdz ķieģeļsarkanai krāsai, sarkano piparu, eikalipta, melno rozīņu un melleņu aromāts, mucās izturētam vīnam ir nedaudz savelkoša augu garša ar tikko jaušamām vaniļas niansēm.

“Merlot”: rubīnsarkana krāsa, plūmju, upeņu un aveņu aromāts, viegli savelkoša un samtaina garša, vīna izturēšanas gaitā parādās pievilcīga buķete ar piparmētras un kafijas notīm.

“Pinot noir”: brūngansarkana krāsa, ķiršu, aveņu un zemeņu aromāts, vīna izturēšanas gaitā iegūst rozīņu, siena un melno piparu aromātu.

“Fetească neagră”: granātsarkana krāsa, smarža ar zaļo piparu notīm, vīna izturēšanas gaitā parādās upeņu un žāvētu plūmju aromāts, izturēšana līdzsvaro vīnu un piešķir tam spilgti izteiktu buķeti.

“Burgund mare”: tumši sarkana krāsa, gatavu meža ogu – sarkano jāņogu, kazeņu, melleņu – aromāts, līdzsvarota, ilgnoturīga garša, kurā jūtamas līdzsvarotas un savelkošas tanīnu nianses.

“Cadarcă”: gatavu meža ogu – jāņogu, dzērveņu, kazeņu – aromāts, samtaina garša, sausākos apstākļos iegūst vīnu ar krustnagliņu garšu.

“Syrah”: spilgti sarkana krāsa, piparu aromāts ar skābo ķiršu notīm, nedaudz pikanta garša ar pēcgaršu, kurā jūtamas saldas, pikantas notis.

“Novac”: spilgti rubīnsarkana krāsa, kas izturēšanas laikā kļūst ķieģeļsarkana, aromātā jaušama melleņu un pikantu krustnagliņu buķete, garša ar izsmalcinātu skābumu, kurā labi iekļaujas tanīns.

“Negru de Drăgăşani”: tumši sarkana krāsa, skābo ķiršu un nogatavojušos melleņu aromāts, izturētam vīnam samtaina garša ar labi iederīgu skābumu un ilgstošu pēcgaršu.

“Alicante Bouschet”: gatavo no šķirnes ‘Teinturier’, kas bagāta ar antocianīniem, neitrāls vīns ar ļoti spilgtu krāsu.

“Cabernet Franc”: rubīnsarkana krāsa, specifisks un spēcīgs pārgatavojušos meža ogu, dārzeņu un augu aromāts, kas īpaši raksturīgs ACVN “Recaș” reģionam.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 15 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 20 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 200 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

15

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

11

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

20

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

200

Analītiskās un organoleptiskās īpašības (kvalitatīvi dzirkstošie vīni)

Kvalitatīvi dzirkstošie vīni izceļas ar izsmalcinātību, svaigumu, dabiskumu, fermentācijai raksturīgiem aromātiem, kurā jūtamas ziedu, medus, viegli žāvēta siena un autolīzes notis, kas liek iedomāties par siltu maizi.

| — | Izskats: krāsa ir no zaļgandzeltenas līdz gaiši dzeltenai, no zaļgandzeltenas līdz salmu dzeltenai, dažādas intensitātes dzirkstošie baltvīni un sarkanvīni ir dzidri ar noturīgām putām, dzirkstošais sārtvīns ir dzidrs ar smalkām un ilgnoturīgām putām. |
| --- | --- |

—

Izskats: krāsa ir no zaļgandzeltenas līdz gaiši dzeltenai, no zaļgandzeltenas līdz salmu dzeltenai, dažādas intensitātes dzirkstošie baltvīni un sarkanvīni ir dzidri ar noturīgām putām, dzirkstošais sārtvīns ir dzidrs ar smalkām un ilgnoturīgām putām.

| — | Smarža: svaiga, izsmalcināta, vairumam baltvīnu – ar ziedu notīm. |
| --- | --- |

—

Smarža: svaiga, izsmalcināta, vairumam baltvīnu – ar ziedu notīm.

| — | Garša: skāba, izsmalcināta, eleganta, ar ziedu notīm; gan smaržā, gan garšā jūtamas autolīzes notis (cepumi, grauzdēta maize). |
| --- | --- |

—

Garša: skāba, izsmalcināta, eleganta, ar ziedu notīm; gan smaržā, gan garšā jūtamas autolīzes notis (cepumi, grauzdēta maize).

Vīna vīnogu šķirnes, ko izmanto ar ACVN “Recaș” apzīmēto kvalitatīvo dzirkstošo vīnu ražošanai (‘Fetească regală’, ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Chardonnay’, ‘Pinot gris’, ‘Traminer roz’, ‘Pinot noir’, ‘Burgund mare’, ‘Cadarcă’, ‘Syrah’, ‘Fetească neagră’), tiek raksturotas kā pilnmiesīgas, īpaši izsmalcinātas šķirnes, kuras vīniem piešķir stiprumu un miesīgumu, proti, tās nodrošina gan šo īpašo izsmalcinātību, augļainumu un samtainumu, ko jo sevišķi piedod ‘Chardonnay’, gan dzirkstošajiem vīniem vajadzīgo skābumu un svaigumu (jo sevišķi ‘Mustoasă de Măderat’).

Kvalitatīva dzirkstošā vīna pārspiediens 20 °C temperatūrā ir vismaz 3,5 bāri.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 12,5 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 150 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

12,5

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

11

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

150

5.   Vīndarības metodes

a)   Īpašās vīndarības metodes

Īpašās kvalitatīva dzirkstošā vīna darīšanas metodes

Īpašā vīndarības metode

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns jāiegūst, atkarībā no izmantotā tehniskā paņēmiena veicot sekundāro fermentāciju autoklāvos vai pudelēs.

Ar “Recaș” apzīmēto kvalitatīvo dzirkstošo vīnu ražošanā gan bāzes vīns, ko izmanto kvalitatīva dzirkstošā vīna iegūšanai, gan galaprodukts ir jāražo noteiktajā apgabalā.

Ar ACVN “Recaș” apzīmētos kvalitatīvos dzirkstošos sārtvīnus var iegūt tikai no melnogu vai sarkanogu šķirnēm, veicot ogu macerāciju. Šajā dokumentā par sārtvīniem var uzskatīt arī tos, kas ražoti no šķirnēm ‘Pinot Gris’ un ‘Traminer Roz’, ja ogas macerē tik ilgi, cik nepieciešams krāsas ekstrahēšanai no šīm divām viegli iekrāsotajām šķirnēm. Darot vīnu no melnajām vai sarkanajām vīnogām, var iegūt arī baltvīnu.

b)   Maksimālais ražas iznākums

‘Cabernet Sauvignon’, ‘Cabernet Franc’, ‘Fetească neagră’, ‘Pinot noir’:

13 000 kg vīnogu no hektāra.

‘Chardonnay’, ‘Muscat Ottonel’, ‘Pinot gris’, ‘Riesling italian’, ‘Tămâioasă românească’, ‘Traminer roz’:

13 000 kg vīnogu no hektāra.

‘Cadarcă’, ‘Merlot’, ‘Riesling de Rhin’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’, ‘Negru de Drăgășani’:

14 000 kg vīnogu no hektāra.

‘Burgund mare’, ‘Fetească regală’, ‘Fetească albă’, ‘Novac’:

15 000 kg vīnogu no hektāra.

| — | Ar ražu, ko nodrošina šķirņu ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ un ‘Alicante Bouschet’ ķekaru lielums un vīnogu vakuolu sulas saturs: |
| --- | --- |

—

Ar ražu, ko nodrošina šķirņu ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ un ‘Alicante Bouschet’ ķekaru lielums un vīnogu vakuolu sulas saturs:

16 000 kg vīnogu no hektāra.

‘Cabernet Sauvignon’, ‘Cabernet Franc’, ‘Fetească neagră’, ‘Pinot noir’:

97,5 hl no hektāra.

‘Chardonnay’, ‘Muscat Ottonel’, ‘Pinot gris’, ‘Riesling italian’, ‘Tămâioasă românească’, ‘Traminer roz’:

97,5 hl no hektāra.

‘Cadarcă’, ‘Merlot’, ‘Riesling de Rhin’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’, ‘Negru de Drăgășani’:

105 hl no hektāra.

‘Burgund mare’, ‘Fetească regală’, ‘Fetească albă’, ‘Novac’:

112,5 hl no hektāra.

| — | Ar ražu, ko nodrošina šķirņu ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ un ‘Alicante Bouschet’ ķekaru lielums un vīnogu vakuolu sulas saturs: |
| --- | --- |

—

Ar ražu, ko nodrošina šķirņu ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ un ‘Alicante Bouschet’ ķekaru lielums un vīnogu vakuolu sulas saturs:

120 hl no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Apgabals, kas noteikts ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Recaș” apzīmētu vīnu ražošanai, atrodas šādās Timišas žudeca teritorijās:

| — | Rekašas pilsēta un ciemati Izvin, Herneacova un Petrovaselo. |
| --- | --- |

—

Rekašas pilsēta un ciemati Izvin, Herneacova un Petrovaselo.

7.   Vīna vīnogu šķirnes

‘Alicante Bouschet N’ – ‘Alicante Henri Bouschet’

‘Burgund Mare R’ – ‘Grosser burgunder’, ‘Grossburgunder’, ‘Blaufrankisch’, ‘Kekfrankos’, ‘Frankovka’, ‘Limberger’

‘Cabernet Franc N’

‘Cabernet Sauvignon N’ – ‘Petit Vidure’, ‘Bourdeos tinto’

‘Cadarcă R’ – ‘Schwarzer Kadarka’, ‘Rubinroter Kadarka’, ‘Lugojană’, ‘Gâmză’, ‘Fekete budai’

‘Chardonnay W’ – ‘Gentil blanc’, ‘Pinot blanc Chardonnay’

‘Fetească albă B’ – ‘Păsărească albă’, ‘Poama fetei’, ‘Mädchentraube’, ‘Leanyka’, ‘Leanka’

‘Fetească neagră N’ – ‘Schwarze Mädchentraube’, ‘Poama fetei neagră’, ‘Păsărească neagră’, ‘Coada rândunicii’

‘Fetească regală B’ – ‘Königliche Mädchentraube’, ‘Königsast’, ‘Kiralyleanka’, ‘Dănășană’, ‘Galbenă de Ardeal’

‘Merlot N’ – ‘Bigney rouge’

‘Muscat Ottonel B’ – ‘Muscat Ottonel blanc’

‘Mustoasă de Măderat B’ – ‘Lampau’, ‘Lampor’, ‘Mustafer’, ‘Mustos Feher’, ‘Straftraube’

‘Negru de Drăgăşani N’

‘Novac N’

‘Pinot Gris G’ – ‘Affumé’, ‘Grau Burgunder’, ‘Grauburgunder’, ‘Grauer Mönch’, ‘Pinot cendré’, ‘Pinot Grigio’, ‘Ruländer’

‘Pinot noir N’ – ‘Blauer Spätburgunder’, ‘Burgund mic’, ‘Burgunder roter’, ‘Klăvner Morillon Noir’

‘Pinot noir N’ – ‘Spätburgunder’, ‘Pinot nero’

‘Riesling de Rhin B’ – ‘Weisser Riesling’, ‘White Riesling’

‘Riesling Italian B’ – ‘Olasz Riesling’, ‘Olaszriesling’, ‘Welschriesling’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon verde’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’, ‘Petit Syrah’

‘Traminer Rose Rs’ – ‘Rosetraminer’, ‘Savagnin Rose’, ‘Gewürztraminer’

‘Tămâioasă românească W’ – ‘Busuioacă de Moldova’, ‘Muscat blanc à petit grains’

‘Tămâioasă românească B’ – ‘Rumänische Weihrauchtraube’, ‘Tamianka’

‘Viognier B’ – ‘Bergeron’, ‘Barbin’, ‘Rebolot’, ‘Greffou’, ‘Picotin Blanc’, ‘Vionnier’

‘Viognier B’ – ‘Petit Vionnier’, ‘Viogne’, ‘Galopine’, ‘Vugava bijela’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Sīkāka informācija par ģeogrāfisko apgabalu

Dabas faktori

Banato-Crișană līdzenums ir Zarand kalnu pakājes rietumu turpinājums līdz pat lielā Panonijas līdzenuma malai. Līdzenuma bioloģisko un pedoklimatisko īpašību atšķirību dēļ ir izdalāmas divas apakšvienības: augstākais līdzenums (pauguri) un zemākais līdzenums.

Apgabals, kas noteikts ACVN “Recaş” vajadzībām, galvenokārt atrodas augstākajā līdzenumā, proti, paugurainajā apvidū, un aptuveni 18 % no apgabala, kas noteikts šā aizsargātā cilmes vietas nosaukuma vajadzībām, atrodas augstākajās kalnu pakājēs, ko sadala ieleju tīkls, kuras izmanto kā pārejas starp kalnu pakājēm un zemāko līdzenumu.

Kopējās Saules enerģijas (ietver tiešo un izkliedēto starojumu) vidējā vērtība ir 118 kcal/cm2, no kurām 100 kcal/cm2 tiek saņemtas siltajos mēnešos (aprīlī–septembrī), dodot vīnogulājiem to, kas nepieciešams fotosintētiskajiem vielmaiņas procesiem.

Gadā ir 292 saulainas dienas, un, tā kā lielākajai daļai melnogu šķirņu vajag daudz saules, šā apgabala labvēlīgie apstākļi ļauj ražot vīnus ar labi izteiktām īpašībām.

Saskaņā ar Rekašas meteoroloģiskās stacijas mērījumiem laikposmā no 1949. gada līdz 1995. gadam nokrišņu daudzums ir klasificēts 608 mm izohiētā.

Ir gadi, kad tikai karstā gaisa un zemā gaisa mitruma kombinācijas dēļ ‘Syrah’/‘Shiraz’ var sasniegt kvalitātes līmeni, kas līdzīgs Barosas ielejas vīniem Austrālijā.

Rekašas–Petrovaselo kalnu pakāju augstums ir no 135 līdz 180 metriem, un tās sadala Lipovas kalnu (Dealurile Lipovei) – cita vīnkopības apgabala – upju tīkls. Šā hidrogrāfiskā tīkla radītās reljefa formas ietver starpfluviālus līdzenumus ar mikroieplakām, kas robežojas ar stāvām nogāzēm, un dažāda dziļuma ielejas, kas ir purvainas vai periodiski applūst.

Nogāžu profils parasti ir gluds, ļoti reti sastopamas jauktas reljefa formas, kas ir ļoti senu un tagad stabilizētu zemes nogruvumu rezultāts. Terasveidīgie Rekašas–Izvin kalni balstās uz Begas upes krasta atzarojumu gar Timišas upes zemāko līdzenumu. Tādējādi veidojas lēzena, terasveidīga plakankalne, kuras robežas nenosaka reljefa iezīmes.

Izmantojot šķirni ‘Negru de Drăgășani’, vērtīgas var kļūt teritorijas ar skeletainu augsni, jo šeit sastopamie augsnes apstākļi ir līdzīgi Piekarpatu kalnos valdošajiem apstākļiem, kuros šo šķirni radīja Rumānijas vīnkopības pētnieki.

Cilvēkfaktori

Agrotehniskā prakse, vīnogulāju kopšana un to vīnogu tehniskās gatavības noteikšana pirms novākšanas, kas paredzētas, lai ražotu bāzes vīnus ar ACVN “Recaș” apzīmētajiem kvalitatīvajiem dzirkstošajiem vīniem, kā arī vīnogu raksturīgās īpašības, kas izveidotas vīndārzā un pārstrādes laikā, padara šo ievērojamo vīnu par tādu, kam piemīt sava individualitāte un kas tirgū ir viegli identificējams ne tikai pēc etiķetes, bet arī pēc garšas un smaržas.

Lai noteiktu vīnogu tehnisko gatavību pirms novākšanas, pēc masas tiek mērīti vidēji 1 000 vīnogu paraugi, pārbaudīta sēklu gatavības pakāpe un noteikts uzkrāto cukuru līmenis attiecībā pret skābumu. Šī attiecība ietekmē un nodrošina skābuma līdzsvaru, jo īpaši vīnos, kam raksturīgs svaigums un ziedu notis.

Ražas novākšanas / pirmapstrādes posmā ražotāji rūpīgi atlasa kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem vajadzīgās šķirnes, lai veicinātu šo šķirņu aromātu izpausmi, saglabātu aromātu līdzsvaru un iegūtu smalkas putas. Ir šķirnes (piemēram, ‘Chardonnay’), kurām kvalitatīva dzirkstošā vīna veidā ir liels aromātu attīstības potenciāls, jo tās parasti novāc agri, lai aromāti būtu smalki veidoti, maigi un mazāk spēcīgi un lai tiktu saglabāts šo kvalitatīvo dzirkstošo vīnu vidējais skābums un jo īpaši svaigie aromāti un līdzsvarotā pēcgarša.

Saikne ar noteikto apgabalu

Sīkāka informācija par produktu

Sarkanvīniem, kas iegūti no vīnogām, kuras augušas augsnēs ar augstu dzelzs saturu, ir spilgti sarkana krāsa, tie ir ārkārtīgi izsmalcināti un ar izcilu individualitāti.

Šie vīni ir viendabīgi un savas īpašības atklāj pakāpeniski. Garša ne tikai apstiprina vīna aromātus, bet arī pastiprina tos, radot sajūtu, ka tiek dzerts miesīgs, stingrs, zināmā mērā sātīgs vīns.

Vīns, kurā sākumā dominē augļu aromāti, laika gaitā atveras, pārejot no mazajām meža ogām (meža zemenēm un avenēm), kas jūtamas sarkanvīnos, uz liepu, akāciju un plūškoka ziedu notīm, kas jūtamas baltvīnos, aptverot dažādas starpnotis, kas apvienojumā ar patīkamu skābumu mijas ar notīm, kuras rada auksta bazalta minerāla iespaidu, un kopumā radot pilnīgu harmoniju bez tādu aromātu klāsta, kas sadalās atsevišķos komponentos. Pēcgarša ir unikāla, ļoti ilgnoturīga un sarežģīta. To ir grūti salīdzināt ar kāda cita vīna pēcgaršu.

Nedzirkstošajiem baltvīniem piemīt dzīvīgums un krēmīgums, tikko jaušamas vīnkoka un plūškoka ziedu notis, augļu smarža, īpašs zaļo ābolu aromāts, turklāt pēc neilgas vīnu izturēšanas parādās svaiga sviesta un medus aromāts, kā arī tiem ir tipiska dabiski izsmalcināta garša, ko pastiprina skābums, kurš raksturīgs zemajā ielejā esošajiem vīndārziem, kuros audzē attiecīgās vīnogas, un pēcgarša ar akācijas medus kāru un liepu notīm.

Sarkanvīniem piemīt plūmju, upeņu, aveņu aromāts un viegli savelkoša garša, kurā vīna izturēšanas gaitā pakāpeniski parādās pievilcīga buķete ar piparmētras un kafijas notīm, savelkošas un līdzsvarotas tanīnu nianses un tikko jaušamas vaniļas notis, kas tiek iegūtas līdz ar vīna izturēšanu mucās.

Ja tādas Rumānijas šķirnes kā ‘Fetească Albă’, ‘Tămâioasă Românească’ un ‘Negru de Drăgășani’ izceļ Rekašas vīndārziem raksturīgos apstākļus, tad šķirnes ‘Viognier’ un ‘Traminer roz’ akcentē primāro aromātu buķeti, kas raksturīga ar “Recaș” apzīmētiem vīniem, bet šķirne ‘Alikantes Bouschet’ pozitīvi ietekmē augstākās kvalitātes sarkanvīnu krāsas intensitāti. Šķirne ‘Cabernet Franc’, no kuras ražo izsmalcinātus, elegantus un sarežģītus vīnus, dabiski turpina demonstrēt rietumu Rekašas vīnkopības apgabalam raksturīgos vīndarības elementus.

Ar “Recaș” apzīmētie kvalitatīvie dzirkstošie vīni no kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem, kas iegūti no tām pašām šķirnēm citos ģeogrāfiskajos apgabalos, atšķiras tieši tāpēc, ka šo dzirkstošo vīnu bāzes vīnu iegūst no vīnogām, kas audzētas un vīnogu tehniskās gatavības brīdī novāktas Rekašas apgabalā. Visas Rekašas ģeogrāfiskā apgabala vīnogu raksturīgās īpašības ietekmē tajā pastāvošais vīndarībai piemērotais klimats un cilvēkfaktori. Agrotehniskā prakse, vīnogulāju kopšana un to vīnogu tehniskās gatavības noteikšana pirms novākšanas, kas paredzētas, lai ražotu bāzes vīnus ar ACVN “Recaș” apzīmētajiem kvalitatīvajiem dzirkstošajiem vīniem, kā arī vīnogu raksturīgās īpašības, kas izveidotas vīndārzā un pārstrādes laikā, padara šo ievērojamo vīnu par tādu, kam piemīt sava individualitāte un kas tirgū ir viegli identificējams ne tikai pēc etiķetes, bet arī pēc garšas un smaržas.

Cēloniskā mijiedarbība

Apgabalam ir raksturīga mitru dienvidrietumu un ziemeļrietumu vēju un pretvēju advekcija, kas ir nedaudz augstāka nekā pārējā valstī; tas izraisa strauju mākoņainības pieaugumu, kad atmosfēras frontes, kas rada nokrišņus, nāk no Eiropas centrālās daļas. Garie un siltie rudeņi veicina antocianīnu uzkrāšanos šķirņu ‘Syrah’/‘Shiraz’, ‘Negru de Drăgășani’ un ‘Cabernet Franc’ vīnogu mizā.

Rekašas apgabala reljefu veido plašas ielejas, kur jūlijā lielā temperatūras diapazona dēļ parasti ir miglaini rīti. Zemāko nogāžu augsnes dziļumam un struktūrai ir īpaša ietekme uz ražas daudzumu. Vīnogulājiem ir tendence attīstīt savu sakņu sistēmu, pagarinot aktīvās sakņu augšanas periodu un tādējādi kaitējot cukuru uzkrāšanai vīnogās. Augstas dienas un zemas nakts temperatūras (temperatūras diapazona) maiņa ietekmē vīnogu šūnu šķidrumu sastāvu, pazeminot pH un tādējādi palielinot skābumu.

Augstā temperatūra un nokrišņu daudzums nogatavošanās posma pirmajā daļā (jūlija pēdējās desmit dienās) ir noteicošie faktori, lai sasniegtu skābuma, pH, aromātu un cukuru attiecību, kas nepieciešama kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem piemērotai ražai.

Māla–kaļķakmens augsnēm ir daudz labāka ūdensietilpība un drenāža nekā smilšainām augsnēm. Rekašas dziļās augsnes vīnogām atvieglo to gaistošo vielu uzkrāšanu, kas radīs ACVN kvalitātes dzirkstošo vīnu ražošanai izmantoto bāzes vīnu aromātu buķeti. Turklāt šāda veida augsnes sasilšana prasa ilgāku laiku un vīnogas nogatavojas daudz lēnāk, tāpēc periods, kad tās var novākt kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ražošanai, ir ilgāks nekā citos vīndārzos.

Šķirnes, kas paredzētas lielām ražām, tiek rūpīgi apgrieztas augļu un lapotnes kopšanas darbu laikā, kas tiek veikti, lai vīnogulājiem veidotu formu un iegūtu ražas, kas atbilst kvalitatīva dzirkstošā vīna ražošanai vajadzīgajiem parametriem.

Vīnkopības apgabals, kurā audzē vīnogas, ko izmanto par izejvielu ar ACVN “Recaș” apzīmēto kvalitatīvo dzirkstošo vīnu ražošanai, ir paugurains un sadalīts ar ielejām. Starp pakalniem esošo ieleju platums ir no desmit metriem līdz 450 metriem, un vairumā gadījumu šīs ielejas ir vērstas ziemeļaustrumu vai dienvidrietumu virzienā, nedaudz slīpajās nogāzēs nodrošinot pietiekamu saules apgaismojumu. Laika gaitā šīs ielejas ir izveidojušās par sistēmu, caur kuru lietusgāžu vai sniega kušanas laikā tiek novadīts nokrišņu ūdens. Šo dabisko kanālu, savienoto vai nesavienoto gravu daudzums kopā ar metamorfo iežu daudzveidību palielina mikroreljefa ainavas sarežģītību, kas raksturīga apgabalam, kurš noteikts “Recaș” aizsargātā cilmes vietas nosaukuma vajadzībām.

Ņemot vērā minētos apstākļos, vīnogu augšana un nogatavošanās notiek gaisa un ūdens režīmā, kas ir labvēlīgs vidēja (un dažviet pat augsta) skābuma līmeņa attīstībai, kurš vajadzīgs, lai ražotu kvalitatīvu dzirkstošo vīnu darīšanai nepieciešamo bāzes vīnu. Baltogu šķirnes ‘Tămâioasa Românească’, ‘Traminer Roz’ un ‘Viognier’ ļoti labi reaģē uz šo ieleju nogāžu pakājēs valdošajiem vēsajiem rītiem un miglu, kas veicina izcilu līdzsvaru starp skābumu, cukuriem un aromātiskajiem savienojumiem.

Lai iegūtu kvalitatīvus dzirkstošos vīnus, daudzi ACVN “Recaș” apgabala vīnkopji vīnogas novāc naktī, lai samazinātu tehnoloģiskās apstrādes ilgumu, tādējādi novēršot novākto vīnogu masas atdzišanu. Pēc tam, lai nesamazinātu fermentācijai nepieciešamās barības vielas, tiek ātri un saudzīgi apstrādāts izspaidu un misas maisījums. Atsevišķi ražotāji glabāšanai izmanto arī īpašus pagrabus. Šos pagrabus uzcēla pirms daudziem gadiem, taču tie ir uzturēti un saglabāti optimālā darbības stāvoklī. Tie ne tikai garantē optimālu klimatu vīnu uzglabāšanai, lai vīni ilgāk saglabātu svaigumu (kas īpaši raksturīgs dzirkstošajiem baltvīniem), bet arī palīdz tos pareizi kopt (pagrabos ir īpaši pudeļu grozīšanai paredzēti galdi, ko izmanto kvalitatīvu dzirkstošo vīnu iegūšanai).

Zaļo operāciju/darbu laikā tiek praktizēta arī vīnogulāju kopšana (apgriežot to vainagus pēc Guyot metodes vienkāršā vai dubultā formā vai pēc Guyot Poussard metodes atkarībā no zemes gabala novietojuma nogāzē un šķirnes īpašās augļražības, audzējot tos vidējā augstumā, izraugoties daļēji vai pilnībā mehanizētu vīnogulāju formēšanas metodi, nolaužot dzinumus no stumbra, pļaujot rindstarpās nezāles, apstrādājot augsni ar noteikta veida kultivatoru, izlaužot neauglīgos dzinumus, lai veicinātu ražas augšanu/nobriešanu (piemēram, ‘Chardonnay’ gadījumā), un izkniebjot dzinumus pirms ziedēšanas, lai procentuāli daudz vairāk veicinātu augļu aizmešanos, palielinātu ķekaru vidējo masu un platības vienībā paaugstinātu ražību tādām šķirnēm kā ‘Fetească Regală’, ‘Pinot Noir’ vai ‘Muscat Ottonel’).

9.   Īpašās papildu prasības (iepakošana, marķēšana, citas prasības)

Tirdzniecības nosacījumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

specifikācija (marķēšanas nosacījumi) ir papildināta saistībā ar jaunieviesto vīna kategoriju (kvalitatīvs dzirkstošais vīns), pēc izvēles norādot īpašās tehnoloģijas, kas izmantotas šīs kategorijas vīna iegūšanai, jo tās, paaugstinot aizsargātā cilmes vietas nosaukuma (ACVN) reputāciju, ietekmē to, kā ar “Recaș” apzīmēto dzirkstošo vīnu uztver patērētāji.

Saite uz produkta specifikāciju

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_recas_cf_notific_2068_17.09.2019_la_cererea_1351_16.06.2017_cf_notific_798_21.04.2020_no_track_changes.pdf

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---

| 12.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/28

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 83/10)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ IZDARĪTU STANDARTA GROZĪJUMU

“CROZES-HERMITAGE / CROZES-ERMITAGE”

PDO-FR-A0389-AM01

Paziņojuma datums: 14.12.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskais apgabals un tiešās apkaimes apgabals

Tiek veikts redakcionāls labojums vienas pašvaldības nosaukumā to pašvaldību teritoriju uzskaitījumā, kas veido ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Crozes-Hermitage” apzīmēto vīnu ražošanas apgabalu, proti, Dromas (Drôme) departamenta Veaunes pašvaldības nosaukums tiek atjaunināts un aizstāts ar nosaukumu Mercurol-Veaunes.

Ģeogrāfiskā apgabala aprakstu papildina ar atsauci uz datumu, kad kompetentā valsts iestāde ir apstiprinājusi ģeogrāfisko apgabalu.

Tiek pievienota atsauce uz valsts administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2019. gada redakciju, lai varētu ģeogrāfiskā apgabala robežas juridiski saistošā veidā noteikt, atsaucoties uz administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora 2019. gada redakciju, kas ir valsts atsauces dokuments, kuru izdod Valsts statistikas un ekonomisko pētījumu institūts (INSEE).

2.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Crozes-Hermitage” apzīmētā produkta specifikācijas I nodaļas X sadaļas 1. punkta b) apakšpunktā “Saiknes veidošanā ietilpstošo cilvēkfaktoru apraksts” tiek atjaunināti skaitliskie dati, kas ietverti pēdējās divās daļās:

“XX gadsimta 90. gados situācija mainījās un ražotāji saprata, ka nepieciešams vīndārzus pārvietot uz kvalitatīvāku zemi. Šis darbs ilga 10 gadus, līdz 1989. gada jūnijā tika apstiprināti jaunatlasītie zemes gabali, no kuriem iegūst vīnogas. Tādējādi ražošanas potenciāls samazinājās, jo agrāko 4 800 hektāru vietā tagad varēja izmantot vien 3 200 hektārus.

2019. gadā “Crozes-Hermitage” bija nozīmīgākais kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Côtes du Rhône” reģiona ziemeļu daļā – tā vidējais produkcijas apjoms gadā bija 80 400 hektolitru, izmantotā platība – 1 700 hektāru. Vīnus gatavo 57 privātajos pagrabos, 2 kooperatīvu pagrabos un 9 vairumtirgotāju darītavās.”

Šie atjauninājumi ir ietverti sadaļā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”.

3.   Vīnkoku kopšana

Veic šādus grozījumus:

| — | iespēja ‘Roussane’ un ‘Marsanne’ šķirnes vīnogulājus apgriezt pēc Gijo (Guyot) metodes vienkāršā formā, |
| --- | --- |

—

iespēja ‘Roussane’ un ‘Marsanne’ šķirnes vīnogulājus apgriezt pēc Gijo (Guyot) metodes vienkāršā formā,

| — | precizēti nosacījumi saistībā ar aizliegumu nezāles iznīcināt ar ķīmiskiem līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

precizēti nosacījumi saistībā ar aizliegumu nezāles iznīcināt ar ķīmiskiem līdzekļiem,

| — | noteikums, ka vīnogulāju stādīšanu un stādījumu atjaunošanu veic ar stādāmo materiālu, kas apstrādāts ar karstu ūdeni, lai cīnītos pret vīnogulāju dzelti flavescence dorée, |
| --- | --- |

—

noteikums, ka vīnogulāju stādīšanu un stādījumu atjaunošanu veic ar stādāmo materiālu, kas apstrādāts ar karstu ūdeni, lai cīnītos pret vīnogulāju dzelti flavescence dorée,

| — | noteikums, ka apūdeņošana vīnogulāju veģetācijas periodā var tikt atļauta tad, ja iestājas ilgstošs sausums un ja tas traucē vīnogulāju pareizu fizioloģisko attīstību un vīnogu normālu ienākšanos; aizliegums izmantot jebkādas stacionāras apūdeņošanas iekārtas, kas uzstādītas stādījumu teritorijā. |
| --- | --- |

—

noteikums, ka apūdeņošana vīnogulāju veģetācijas periodā var tikt atļauta tad, ja iestājas ilgstošs sausums un ja tas traucē vīnogulāju pareizu fizioloģisko attīstību un vīnogu normālu ienākšanos; aizliegums izmantot jebkādas stacionāras apūdeņošanas iekārtas, kas uzstādītas stādījumu teritorijā.

Šie precizējumi ir ietverti vienotā dokumenta sadaļā “Vīndarības metodes”.

4.   Gaistošā skābuma prasības

Tiek mainīts gaistošā skābuma kritērijs.

Līdz 1. decembrim nākamajā gadā pēc ražas novākšanas gada gaistošā skābuma saturs vīnos nepārsniedz 15,3 miliekvivalentus uz litru (tas atbilst 0,75 g/l sērskābes). Pēc minētā datuma gaistošā skābuma saturs vīnos nepārsniedz 18 miliekvivalentus uz litru (tas atbilst 0,88 g/l sērskābes).

Maksimālā robežvērtība 18 m.ekv./l ir norādīta vienotā dokumenta sadaļā “Vīna(-u) apraksts”.

5.   Vīndarības metodes

Tiek pievienots aizliegums izmantot koksnes gabalus.

Šis grozījums ir ietverts vienotā dokumenta sadaļā “Īpašās vīndarības metodes”.

6.   Pārejas pasākums

Tiek svītrots noteikums par atbilstību biezības noteikumiem pirms 2020. gada ražas, kura piemērošanas termiņš beidzās.

Šis atjauninājums vienoto dokumentu neietekmē.

7.   Deklarēšanas pienākumi

Deklarēšanas pienākumus precizē šādi:

| — | deklarāciju par nosaukuma lietošanu nosūta aizsardzības un pārvaldības organizācijai ne vēlāk kā piecas dienas pēc ražas deklarācijas iesniegšanas termiņa beigām, un to sagatavo saskaņā ar aizsardzības un pārvaldības organizācijas noteikto paraugu, |
| --- | --- |

—

deklarāciju par nosaukuma lietošanu nosūta aizsardzības un pārvaldības organizācijai ne vēlāk kā piecas dienas pēc ražas deklarācijas iesniegšanas termiņa beigām, un to sagatavo saskaņā ar aizsardzības un pārvaldības organizācijas noteikto paraugu,

| — | tiek precizēts, ka fasēšanas deklarāciju nosūta apstiprinātajai kontroles iestādei ne vēlāk kā desmit darba dienas pēc fasēšanas dienas un nevis pirms fasēšanas, kā tas bija agrāk. |
| --- | --- |

—

tiek precizēts, ka fasēšanas deklarāciju nosūta apstiprinātajai kontroles iestādei ne vēlāk kā desmit darba dienas pēc fasēšanas dienas un nevis pirms fasēšanas, kā tas bija agrāk.

No galveno pārbaudāmo parametru uzskaitījuma svītro ražas novākšanas uzraudzību uz vietas un fasēšanas uzraudzību uz vietas.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

8.   Kontroles iestāde

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Crozes-Hermitage” apzīmētā produkta specifikācijas III nodaļas II sadaļā “Ziņas par kontroles iestādi” atjaunina informāciju par kontroles iestādi. Pārbaudes veic kontroles iestāde CERTIPAQ, kas darbojas par kontroli atbildīgā Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta (INAO) pakļautībā, pamatojoties uz apstiprinātu pārbaužu plānu.

Šis atjauninājums ir ietverts vienotā dokumenta sadaļā “Kontaktinformācija”.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Crozes-Hermitage”

“Crozes-Ermitage”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

Analītiskās īpašības

Ar cilmes vietas nosaukumu “Crozes-Hermitage” vai “Crozes-Ermitage” apzīmē tikai nedzirkstošus baltvīnus un sarkanvīnus.

Šo vīnu spirta minimālā dabiskā tilpumkoncentrācija ir 10,5 %.

Ābolskābes saturs sarkanvīnos nepārsniedz 0,4 gramus uz litru.

Vīnos, kuru spirta dabiskā tilpumkoncentrācija ir 13,5 % vai mazāk, fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 3 gramus uz litru.

Vīnos, kuru spirta dabiskā tilpumkoncentrācija ir virs 13,5 %, fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 4 gramus uz litru.

Kopējais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst Kopienas tiesību aktiem.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 13 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

13

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Organoleptiskās īpašības

Ģeomorfoloģiskās atšķirības starp ģeogrāfiskā apgabala ziemeļu un dienvidu daļu atspoguļojas arī vīnos, jo vīnkopji ir pratuši tās likt lietā un turpina gūt no tām labumu, pielāgojot vīnkoku kopšanas un vīndarības praksi. Izmantojot dabas apstākļu atšķirības un to ietekmi uz vīniem, ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmē apgabala dienvidos ražotos sarkanvīnus, kas ir patīkami, aromātiski, labi (bet ne pārmērīgi) strukturēti, vidēji ilgi glabājami, un no apgabala ziemeļu nogāzēs audzētajām vīnogām ražotos vīnus, no kuriem daži raudzējumi ir labāk strukturēti un piemērotāki izturēšanai. Visiem sarkanvīniem ir tumši granātsarkana krāsa, kas izturēšanas laikā iegūst oranžākas nianses.

Nelielākā daudzumā ražotie baltvīni ir dzidri, ar zaļiem lāsojumiem; vīnus izturot, parādās spilgtāki, zeltaināki toņi. Atkarībā no izmantotajām metodēm un īpaši no tā, kā vīndari kontrolē malolaktisko fermentāciju, šie vīni var būt:

| — | vai nu ar bagātīgu aromātu, kam raksturīgas citrusaugļus atgādinošas svaigu augļu notis un spilgts dzīvīgums; lai saglabātu šo aromātu svaigumu, šādi vīni ir baudāmi bez izturēšanas, |
| --- | --- |

—

vai nu ar bagātīgu aromātu, kam raksturīgas citrusaugļus atgādinošas svaigu augļu notis un spilgts dzīvīgums; lai saglabātu šo aromātu svaigumu, šādi vīni ir baudāmi bez izturēšanas,

| — | vai arī ar aromātu, kurā izteiktākas ir ziedu un pikantuma notis, un lielāku treknumu; šādi vīni kļūst labāki pēc vidēji ilgas izturēšanas.






  Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- | --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

—

vai arī ar aromātu, kurā izteiktākas ir ziedu un pikantuma notis, un lielāku treknumu; šādi vīni kļūst labāki pēc vidēji ilgas izturēšanas.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Īpašās vīndarības metodes

Audzēšanas prakse

| — | Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 4 000 vīnkoku uz hektāru. |
| --- | --- |

—

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 4 000 vīnkoku uz hektāru.

| — | Katram vīnkokam ir ne vairāk par 2,5 kvadrātmetriem platības; šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem. |
| --- | --- |

—

Katram vīnkokam ir ne vairāk par 2,5 kvadrātmetriem platības; šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem.

| — | Vīnogulāju rindstarpu platums nepārsniedz 2,5 m. |
| --- | --- |

—

Vīnogulāju rindstarpu platums nepārsniedz 2,5 m.

| — | Vīnkoku vainagus apgriež īsi (vainagu veido kausveidā vai Ruajā (Royat) kordona formā ar vienu vai diviem zariem), katram vīnkokam atstājot ne vairāk par 10 vīnstīgu pumpuriem. |
| --- | --- |

—

Vīnkoku vainagus apgriež īsi (vainagu veido kausveidā vai Ruajā (Royat) kordona formā ar vienu vai diviem zariem), katram vīnkokam atstājot ne vairāk par 10 vīnstīgu pumpuriem.

| — | Ruajā kordona izveides periods ir ierobežots līdz 2 gadiem. |
| --- | --- |

—

Ruajā kordona izveides periods ir ierobežots līdz 2 gadiem.

| — | Vainaga maksimālais augstums ir 0,6 metri; šo augstumu mēra no zemes līdz pamatzaru apakšējai daļai. |
| --- | --- |

—

Vainaga maksimālais augstums ir 0,6 metri; šo augstumu mēra no zemes līdz pamatzaru apakšējai daļai.

| — | ‘Roussanne B’ un ‘Marsanne B’ vīnkokus var arī apgriezt pēc Gijo metodes vienkāršā formā, atstājot ne vairāk par 8 vīnstīgu pumpuriem uz vīnstīgas un vienu augļzaru ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem. |
| --- | --- |

—

‘Roussanne B’ un ‘Marsanne B’ vīnkokus var arī apgriezt pēc Gijo metodes vienkāršā formā, atstājot ne vairāk par 8 vīnstīgu pumpuriem uz vīnstīgas un vienu augļzaru ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem.

Apūdeņošana vīnogulāju veģetācijas periodā var tikt atļauta tikai tad, ja iestājas ilgstošs sausums un ja tas traucē vīnogulāju pareizu fizioloģisko attīstību un vīnogu normālu ienākšanos. Aizliegts izmantot jebkādas stacionāras apūdeņošanas iekārtas, kas uzstādītas stādījumu teritorijā.

Vīnogulāju stādīšanu un stādījumu atjaunošanu veic ar stādāmo materiālu, kas apstrādāts ar karstu ūdeni.

Īpašā vīndarības metode

Koksnes gabalu izmantošana ir aizliegta.

Līdztekus še iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgās saistības, kas minētas Kopienas līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

b.   Maksimālais ražas iznākums

50 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu gatavošana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, ko Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūts valsts kompetentās komitejas sanāksmē apstiprinājis 1989. gada 2. jūnijā.

Dienā, kad kompetentā valsts komiteja apstiprināja šo specifikāciju, minētais apgabals, pamatojoties uz 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru, aptvēra šādu pašvaldību teritoriju.

Drôme departamentā –

šādu pašvaldību teritorija pilnībā: Beaumont-Monteux, Chanos-Curson, Crozes-Hermitage, Erôme, Gervans, Larnage, Pont-de-l’Isère, La Roche-de-Glun, Serves-sur-Rhône un Tain-l’Hermitage;

šādas pašvaldības teritorija daļēji: Mercurol-Veaunes – tikai deleģētās pašvaldības Mercurol teritorija.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

| | ‘Marsanne B’ |
| --- | --- |

‘Marsanne B’

| | ‘Roussanne B’ |
| --- | --- |

‘Roussanne B’

| | ‘Syrah N’ – ‘Shiraz’ |
| --- | --- |

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

8.   Saiknes apraksts

Saiknes veidošanā ietilpstošo dabas faktoru un cilvēkfaktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas uz ziemeļiem no Valansas (Valence) pilsētas, blakus Turnonas (Tournon) pašvaldības teritorijai Ronas (Rhône) kreisajā krastā – šī upe veido apgabala rietumu robežu.

Ziemeļos ģeogrāfiskais apgabals robežojas ar aizsargāto teritoriju “Cromlech-de-la-Roche-qui-danse” (terciārā perioda smilšakmens klintis, kas iezīmē savienojumu ar mezozoja iežiem). Austrumos un dienvidos dabiskas apgabala robežas veido attiecīgi Erbasas (Herbasse) un Izēras (lsère) upe. Tādējādi noteiktais ģeogrāfiskais apgabals atrodas 11 pašvaldību teritorijā Drôme departamentā.

Šie vīndārzi atrodas galvenokārt Ronas ielejas tuvumā un ir starp vistālāk dienvidos esošajiem vīndārziem, kam izmanto kontrolētos cilmes vietas nosaukumus, kuri ietilpst “Côtes du Rhône septentrionales” grupā.

Ronas ielejas kontrolēto cilmes vietas nosaukumu organizācijā kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Crozes-Hermitage” ietilpst grupā “Crus des Côtes du Rhône”.

“Crozes-Hermitage” tāpat kā visi pašreizējie kontrolētie cilmes vietas nosaukumi, kas reģistrēti “Côtes du Rhône” reģiona ziemeļu daļā, pieder Allobroges teritorijai. Šajā teritorijā vīnogulāju audzēšana aizsākās ne vēlāk kā romiešu okupācijas laikā, proti, laikā no 124. gada p. m. ē. (alobrogu pakļaušana) līdz 61. gadam p. m. ē. (pēdējās alobrogu sacelšanās apspiešana). Kopš tā laika Allobroges tika pārdēvēta par Vienneses vai cité de Vienne.

Protams, kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Crozes-Hermitage” ir saistīts ar tāda paša nosaukuma pašvaldību. Kopš kontrolētā cilmes vietas nosaukuma atzīšanas ar 1937. gada 4. marta dekrētu vienīgi šīs pašvaldības teritorijā ražotajam vīnam var izmantot nosaukumu “Crozes-Hermitage”. Vairāki dokumenti apstiprina saikni starp eremītu klātbūtni un nogāzes nosaukuma maiņu – agrāk to dēvēja par “Saint-Christophe” nogāzi, vēlāk – par “coteau de l’Ermitage”, un no šā nosaukuma cēlies kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Hermitage”, kā arī attiecīgo pašvaldību teritoriju nosaukumi. Pateicoties pēckara gados gūtajai labklājībai, zinātības apmaiņai un vīndārzu paplašināšanai, 1952. gadā ģeogrāfiskais apgabals tika palielināts – kopš tā laika tas ietver nevis vienas, bet 11 pašvaldību teritoriju.

2019. gadā “Crozes-Hermitage” bija nozīmīgākais kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Côtes du Rhône” reģiona ziemeļu daļā – tā vidējais produkcijas apjoms gadā bija 80 400 hektolitru, izmantotā platība – 1 700 hektāru. Vīnus gatavo 57 privātajos pagrabos, 2 kooperatīvu pagrabos un 9 vairumtirgotāju darītavās.

Cēloniskā mijiedarbība

Ronas kreisajā krastā satiekas, no vienas puses, Lionas klimats un novietojums ģeogrāfiskajā platumā tuvu 45. paralēlei, kas nodrošina joprojām jūtamu labvēlīgu Vidusjūras ietekmi un topogrāfiju, kurā nogāzes kontrastē ar plašiem līdzenumiem, un, no otras puses, daudzveidīgi ģeoloģiski veidojumi – no kristālisko iežu klintīm līdz kvartāra perioda terasēm; tas viss nodrošina reģionam raksturīgo trīs šķirņu (‘Syrah N’, ‘Marsanne B’ un ‘Roussanne B’) vīnogulājiem optimālus augšanas un vīnogu nogatavošanās apstākļus.

Šie nobriešanai labvēlīgie apstākļi ļauj veidot īpašu vīnu raksturu, kas piemīt šiem vīniem, kuri ir līdzīgi vīniem ar kontrolētos cilmes vietas nosaukumu “Hermitage”, tomēr no tiem atšķiras, īpaši ar to, ka sarkanvīnu struktūra ir maigāka un baltvīni ir kontrastaināki.

Lionas vīndarības kongresa degustācijas komiteja 1846. gadā “Crozes-Hermitage” vīnu salīdzināja ar tā prestižo kaimiņu “Hermitage” vīnu šādi (avots – “Atlas de la France Vinicole de L. Larmat”, 1943. gada izdevums): “Ja tas nav brālis, tas noteikti ir tuvs brālēns.”

Hermitage reģiona vīni ir pieminēti Parīzes vīnziņu oficiālajā žurnālā “Le Sommelier” 1943. gadā – tas apliecina, ka gan sarkanvīni, gan baltvīni no šā reģiona jau bija guvuši zināmu reputāciju. Attiecībā uz sarkanvīniem un baltvīniem žurnālā, protams, pieminēta Crozes-Hermitage pašvaldība, un līdztekus minētas tādas pašvaldības vai ģeogrāfiskie rajoni kā Château-Larnage, Chassis, runājot par sarkanvīniem, un Mercurol, runājot par baltvīniem.

Papildus šīm norādēm, šķiet, “Crozes-Hermitage” vīnu īpašības bieži aprakstītas, izmantojot kopīgo apzīmējumu “vīni “Hermitage””, ar to raksturojot vīnus, kas apzīmēti ar kontrolētajiem cilmes vietas nosaukumiem “Hermitage” un “Crozes-Hermitage”. Šā iemesla dēļ ir maz tiešu avotu, kas skaidri norāda tieši uz “Crozes-Hermitage” vīnu reputāciju vai atpazīstamību.

Iedzīvotāju savstarpējā sadarbošanās ir ļāvusi pastāvīgi uzlabot vīnu kvalitāti, daloties ar ražošanas līdzekļiem, kopīgi īstenojot tirdzniecību spēcīgā kooperatīvā sistēmā un vēlāk veidojot daudzus privātos pagrabus, kuriem ir ciešas saiknes ar vietējiem tirdzniecības uzņēmumiem. Šāda cilvēku organizēšanās, rūpējoties par kopīgo produktu, ir panākusi kontrolētā cilmes vietas nosaukuma atzīšanu 1937. gadā, tātad tikai divus gadus pēc tam, kad parādījās pirmās atzīšanas iespējas.

9.   Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabalu, kas atkāpes kārtā noteikts vīnu vinifikācijai un gatavošanai, veido šādu pašvaldību teritorija:

| — | Ardèche departamentā: Alboussière, Andance, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Boffres, Bogy, Champagne, Champis, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Cheminas, Colombier-le-Cardinal, Cornas, Eclassan, Etables, Félines, Gilhac-et-Bruzac, Glun, Guilherand-Granges, Lemps, Limony, Mauves, Ozon, Peaugres, Peyraud, Plats, Quintenas, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Cyr, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps Sarras, Sécheras, Serrières, Saint-Désirat, Saint-Etienne-de-Valoux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Péray, Soyons, Talencieux, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Vernosc-lès-Annonay, Vinzieux un Vion, |
| --- | --- |

—

Ardèche departamentā: Alboussière, Andance, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Boffres, Bogy, Champagne, Champis, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Cheminas, Colombier-le-Cardinal, Cornas, Eclassan, Etables, Félines, Gilhac-et-Bruzac, Glun, Guilherand-Granges, Lemps, Limony, Mauves, Ozon, Peaugres, Peyraud, Plats, Quintenas, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Cyr, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps Sarras, Sécheras, Serrières, Saint-Désirat, Saint-Etienne-de-Valoux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Péray, Soyons, Talencieux, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Vernosc-lès-Annonay, Vinzieux un Vion,

| — | Drôme departamentā: Albon, Andancette, Beausemblant, Bourg-lès-Valence, Chantemerle-les-Blés, Châteauneuf-sur-Isère, Chavannes, Clérieux, Granges-les-Beaumont, Laveyron, La Motte-de-Galaure, Ponsas, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Triors, Valence un Mercurol-Veaunes – tikai deleģētās pašvaldības Veaunes teritorija, |
| --- | --- |

—

Drôme departamentā: Albon, Andancette, Beausemblant, Bourg-lès-Valence, Chantemerle-les-Blés, Châteauneuf-sur-Isère, Chavannes, Clérieux, Granges-les-Beaumont, Laveyron, La Motte-de-Galaure, Ponsas, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Triors, Valence un Mercurol-Veaunes – tikai deleģētās pašvaldības Veaunes teritorija,

| — | Isère departamentā: Chonas-l’Amballan, Le Péage-de-Roussillon, Reventin-Vaugris, Les Roches-de-Condrieu, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Salaise-sur-Sanne, Seyssuel, Vienne, |
| --- | --- |

—

Isère departamentā: Chonas-l’Amballan, Le Péage-de-Roussillon, Reventin-Vaugris, Les Roches-de-Condrieu, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Salaise-sur-Sanne, Seyssuel, Vienne,

| — | Loire departamentā: Bessey, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Lupe, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Bœuf, Saint-Romain-en-Jarez un Vérin, |
| --- | --- |

—

Loire departamentā: Bessey, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Lupe, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Bœuf, Saint-Romain-en-Jarez un Vérin,

| — | Rhône departamentā: Ampuis, Condrieu, Les Haies, Loire-sur-Rhône, Longes, Sainte-Colombe, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Romain-en-Gal un Tupin-et-Semons. |
| --- | --- |

—

Rhône departamentā: Ampuis, Condrieu, Les Haies, Loire-sur-Rhône, Longes, Sainte-Colombe, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Romain-en-Gal un Tupin-et-Semons.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

| a) | Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka:






  — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta, |
| --- | --- | --- |

a)

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka:

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta,

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

| b) | Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Cru des Côtes du Rhône” vai “Vignobles de la Vallée du Rhône”. Lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukuma “Vignobles de la Vallée du Rhône” izmantošanas nosacījumi ir noteikti līgumā, kas noslēgts starp dažādajām attiecīgajām aizsardzības un pārvaldības organizācijām. |
| --- | --- |

b)

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Cru des Côtes du Rhône” vai “Vignobles de la Vallée du Rhône”. Lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukuma “Vignobles de la Vallée du Rhône” izmantošanas nosacījumi ir noteikti līgumā, kas noslēgts starp dažādajām attiecīgajām aizsardzības un pārvaldības organizācijām.

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3ec388fa-9959-43d8-ba81-8b4d3d9a8288

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 12.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 83/35 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 83/35

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 83/11)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ IZDARĪTU STANDARTA GROZĪJUMU

“GIGONDAS”

PDO-FR-A0143-AM02

Paziņojuma datums: 14.12.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Tiešās apkaimes apgabals

Tiešās apkaimes apgabalā ietilpstošo Voklīzas (Vaucluse) departamenta pašvaldību teritoriju sarakstā ieraksta Visan un Mazan pašvaldības teritoriju.

Visan un Mazan pašvaldības teritorijas, kas robežojas ar noteikto apgabalu, tiek pievienotas atbilstoši cilmes vietas nosaukuma attīstībai, ievērojot tā pamatā esošos elementus, īpaši cilvēcisko saikni. Cilmes vietas nosaukuma aizsardzības un pārvaldības organizācija norāda uz to, ka šo divu pašvaldību teritorijā strādā uzņēmēji, kas ir iesaistīti ar šo nosaukumu saistītajās norisēs un kam to teritorijā ir vīna darītavas.

Šis grozījums ietekmē vienoto dokumentu, tas ir ietverts sadaļā “Citi nosacījumi. Tiešās apkaimes apgabals”.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Gigondas”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

4.   Vīna(-u) apraksts

Nedzirkstošie sārtvīni

Šo vīnu minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 12,5 %.

Fasēšanas posmā:

fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs šajos vīnos nepārsniedz 3 gramus uz litru;

pārējie analītiskie rādītāji ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

Sarkanvīnus un sārtvīnus ražo galvenokārt no ‘Grenache N’, ‘Syrah N’ un ‘Mourvèdre N’ šķirnes vīnogām.

‘Grenache N’ šķirnes vīnogas nodrošina, ka vairākšķirņu vīni ir tanīniem bagāti un ar noapaļotu garšu. Nelielā daudzumā un ievērojot vīna raksturu, pievienotas ‘Syrah N’ šķirnes vīnogas padara spilgtāku vīna krāsu, palielina tā aromāta intensitāti un uzlabo izturēšanas potenciālu.

Ar ‘Mourvèdre N’ šķirnes vīnogām, pateicoties to spēcīgajai antioksidējošajai iedarbībai, var lieliski papildināt ‘Grenache N’ šķirnes vīnogas. Tās dažādo aromāta buķeti, piešķir vīnam pikantuma notis un padara to izcili piemērotu kopšanai koka mucās.

Sārtvīns veido ļoti nelielu produkcijas daļu, taču tas ir sevišķi interesants tā īpaši piesātinātās garšas dēļ. Tas ir koši rozā krāsā ar violetām nokrāsām. Tā aromātā izceļas mandeļu un vārītu ogu buķete. Nobaudot vīns ir reibinošs, tomēr garša ir līdzsvarota.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 14,5 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 14,28 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

14,5

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

14,28

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Nedzirkstošie sarkanvīni

Šo vīnu minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 12,5 %.

Fasēšanas posmā:

| — | ābolskābes saturs fasēšanas posmā nepārsniedz 0,4 gramus uz litrā, |
| --- | --- |

—

ābolskābes saturs fasēšanas posmā nepārsniedz 0,4 gramus uz litrā,

| — | kopējo polifenolu skaitlis ir vismaz 45, |
| --- | --- |

—

kopējo polifenolu skaitlis ir vismaz 45,

| — | fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 3 gramus uz litru. |
| --- | --- |

—

fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 3 gramus uz litru.

Pārējie analītiskie rādītāji ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

Sarkanvīnus un sārtvīnus galvenokārt ražo no ‘Grenache N’, ‘Syrah N’ un ‘Mourvèdre N’ šķirnes vīnogām.

‘Grenache N’ šķirnes vīnogas nodrošina, ka vairākšķirņu vīni ir tanīniem bagāti un ar noapaļotu garšu. Nelielā daudzumā un ievērojot vīna raksturu, pievienotas ‘Syrah N’ šķirnes vīnogas padara spilgtāku vīna krāsu, palielina tā aromāta intensitāti un uzlabo izturēšanas potenciālu.

Ar ‘Mourvèdre N’ šķirnes vīnogām, pateicoties to spēcīgajai antioksidējošajai iedarbībai, var lieliski papildināt ‘Grenache N’ šķirnes vīnogas. Tās dažādo aromāta buķeti, piešķir vīnam pikantuma notis un padara to izcili piemērotu kopšanai koka mucās.

Sarkanvīns ir ilgi uzglabājams, tas ir zaigojošā rubīnsarkanā līdz tumši granātsarkanā krāsā. Neizturētam sarkanvīnam raksturīgs spēcīgs, dāsns aromāts ar sarkano ogu un labi nogatavojušos melno ogu buķeti. Izturot tas iegūst savvaļas pameža un trifeļu nianses.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 14,5 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 17,30 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

14,5

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

17,30

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Īpašās vīndarības metodes

Vīnkoku kopšana

Audzēšanas prakse

| — | Rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,5 metrus. |
| --- | --- |

—

Rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,5 metrus.

| — | Katram vīnkokam ir ne vairāk par 2,5 kvadrātmetriem platības. Šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem. |
| --- | --- |

—

Katram vīnkokam ir ne vairāk par 2,5 kvadrātmetriem platības. Šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem.

| — | Atstatums starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem ir 0,8–1,25 metri. |
| --- | --- |

—

Atstatums starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem ir 0,8–1,25 metri.

| — | Vīnkokus apgriež īsi (vainagu veido kausveidā vai Ruajā (Royat) kordona formā), saglabājot ne vairāk par 6 augļzariem. Katram augļzaram ir ne vairāk par 2 vīnstīgu pumpuriem. |
| --- | --- |

—

Vīnkokus apgriež īsi (vainagu veido kausveidā vai Ruajā (Royat) kordona formā), saglabājot ne vairāk par 6 augļzariem. Katram augļzaram ir ne vairāk par 2 vīnstīgu pumpuriem.

| — | Ruajā kordona izveides un atjaunošanas periods ir ierobežots līdz 2 gadiem. Šajā periodā ir atļauts vīnkokus apgriezt pēc Gijo (Guyot) metodes vienkāršā formā, atstājot ne vairāk par 8 vīnstīgu pumpuriem uz vīnstīgas un vienu augļzaru ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem. |
| --- | --- |

—

Ruajā kordona izveides un atjaunošanas periods ir ierobežots līdz 2 gadiem. Šajā periodā ir atļauts vīnkokus apgriezt pēc Gijo (Guyot) metodes vienkāršā formā, atstājot ne vairāk par 8 vīnstīgu pumpuriem uz vīnstīgas un vienu augļzaru ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem.

Apūdeņošanu var atļaut.

Vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

| — | Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, ir aizliegta. |
| --- | --- |

—

Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, ir aizliegta.

| — | Koksnes gabalu izmantošana ir aizliegta. |
| --- | --- |

—

Koksnes gabalu izmantošana ir aizliegta.

| — | Sārtvīnu gatavošanā aizliegts – atsevišķi vai preparātu sastāvā – izmantot vīndarības ogles. |
| --- | --- |

—

Sārtvīnu gatavošanā aizliegts – atsevišķi vai preparātu sastāvā – izmantot vīndarības ogles.

Līdztekus še iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgās saistības, kas minētas Kopienas līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

b.   Maksimālais ražas iznākums

40 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīnu gatavošana un kopšana tiek nodrošināta Vaucluse departamenta Gigondas pašvaldības teritorijā.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Grenache N’

‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

8.   Saiknes apraksts

Ronas ielejas (Vallée du Rhône) dienvidu vīndārzos, kuros iegūtie vīni atzīti par “Cru des Côtes du Rhône”, ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Gigondas” apzīmēto vīnu iegūšanai izmantojamo vīnogu audzēšanai atvēlētā teritorija ir viena no tām, kas apvij ievērojamo kaļķakmens kalnu masīvu Dentelles de Montmirail; tas ir iespaidīgs reljefa veidojums, ko īpaši gleznainu padarījusi erozijas ietekme. Ģeogrāfiskais apgabals ietver vienīgi Gigondas pašvaldības teritoriju Vaucluse departamentā. Vīnogulāji ir iestādīti 160–400 metru augstumā virs jūras līmeņa, tādā vērsumā, kas vasarā pasargā tos no pārmērīgas saules gaismas. Izvietojums nogāzēs pasargā stādījumus no miglas un pavasara salnām un nodrošina regulāru ražu katru gadu. Apgabalā valda tipisks Provansas klimats – tam raksturīgs kontrasts starp karstajām Vidusjūras piekrastes vasarām un skarbo mistrāla vēju. Tāpat kā visā Vidusjūras reģionā, ekvinokcijas periodā apgabalā var būt spēcīgas lietusgāzes.

Divas tūkstošgades Gigondas ciematā Dentelles de Montmirail pakājē galvenais iztikas avots ir bijusi vīnkopība. Tiek uzskatīts, ka pirmās vīnkopības saimniecības izveidoja Romas otrā leģiona kareivji. XIX gadsimtā “Gigondas” vīnu ražošanas apjoms un reputācija turpināja augt. Pateicoties šai reputācijai, pamatojoties uz 1919. gada 6. maija likumu, vīniem kopš 1924. gada ir piešķirts cilmes vietas nosaukums “Gigondas”.

Sākotnēji (ar 1937. gada 19. novembra dekrētu) to iekļāva ģeogrāfiskajā apgabalā, kas apzīmēts ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Côtes du Rhône”, un, pateicoties kvalitātei un vīnu raksturīgajām īpašībām, “Gigondas” produkcija ātri ieguva labu slavu. Tādēļ no 1951. gada pašvaldības nosaukumu saistīja ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Côtes du Rhône”, bet ar 1971. gada 6. janvāra dekrētu tika atzīts kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Gigondas”, kas līdz ar to pieder “Crus des Côtes du Rhône” grupai.

Tiek ražoti divu krāsu vīni – 99 % no produkcijas ir sarkanvīni, nelielākā apmērā ražo sārtvīnus. Sarkanvīnus un sārtvīnus galvenokārt ražo no ‘Grenache N’, ‘Syrah N’ un ‘Mourvèdre N’ šķirnes vīnogām.

Sarkanvīns ir ilgi uzglabājams, tas ir zaigojošā rubīnsarkanā līdz tumši granātsarkanā krāsā. Neizturētam sarkanvīnam raksturīgs spēcīgs, dāsns aromāts ar sarkano ogu un labi nogatavojušos melno ogu buķeti. Izturēšanas gaitā tas iegūst savvaļas pameža un trifeļu nianses.

Sārtvīns veido ļoti nelielu produkcijas daļu, taču tas ir sevišķi interesants tā īpaši piesātinātās garšas dēļ. Tas ir koši rozā krāsā ar violetām nokrāsām. Tā aromātā izceļas mandeļu un vārītu ogu buķete. Nobaudot vīns ir reibinošs, tomēr garša ir līdzsvarota.

Gigondas agrākais nosaukums ir Jucunditas, kas latīņu valodā nozīmē “prieks un līksmība”; to pamatoti var uzskatīt par ļoti piemērotu vietu tādu vīnu ražošanai, kuriem ir spēcīga identitāte un izsenis atzīta kvalitāte.

Šīs teritorijas iedzīvotāji vēsturiski ir spējuši lietderīgi izmantot apgabala dabas iezīmes, kas izcili piemērotas vīnkopībai, un ir pratuši cienīt to izejvielu oriģinalitāti, kas iegūtas, apstrādājot šo zemi.

Vīndārzi veidoti šajā krāšņajā ainavā ar labvēlīgo mezoklimatu, kas tajā veidojas, starp akmeņozolu un olīvkoku audzēm, ūdenscaurlaidīgās augsnēs, kuras mazina eroziju no noteces ūdeņiem, nodrošinot, ka rūpīgi izraudzītie zemesgabali ātri nosusinās. Augsnes lielākoties ir ar māla cilmiezi, kas veido kontrolētu ūdensrežīmu un izteiktu akmeņainību, kura, no vienas puses, veicina nosusināšanos un, no otras puses, rada ļoti labvēlīgu termisku ietekmi vīnogu nogatavošanās laikā. Stādījumi atrodas nogāzēs 160–400 metru augstumā virs jūras līmeņa, tādēļ līdz tiem nepaceļas Ronas upes migla, savukārt to ziemeļu–ziemeļrietumu vērsums ļauj izvairīties gan no pārmērīgas saules gaismas, gan no pavasara salnām.

Tādējādi Gigondas pašvaldības teritorijā valdošais klimats ļauj pilnībā izmantot Provansas klimata sniegtās priekšrocības – gan saules gaismu, gan auksto un sauso vēju mistrālu, kas ierobežo kriptogāmisko slimību attīstību un veicina cukuru dabīgo koncentrāciju ogās; no tā nelabvēlīgās ietekmes teritoriju pasargā Dentelles de Montmirail kalnu grēda.

Šis faktoru kopums apvienojumā ar vīnkopju darbu un zinātību, kas īpaši izpaužas vīnogu šķirņu salikuma izvēlē un ražas kvalitātes nodrošināšanā ar obligātu šķirošanu, ir ļāvis divu tūkstošgažu garumā atzīt ar cilmes vietas nosaukumu “Gigondas” apzīmētos vīnus, attīstīt to reputāciju un it īpaši saglabāt to identitāti.

9.   Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabalu, kas atkāpes kārtā noteikts vīnu vinifikācijai, gatavošanai un kopšanai, veido šādu Vaucluse departamenta pašvaldību teritorija: Aubignan, Le Barroux, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bollène, Buisson, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-du-Pape, Courthezon, Le Crestet, Entrechaux, Faucon, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Mazan, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Puymeras, Rasteau, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Papildu norādes marķējumā

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

| a) | Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka:






  — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta, |
| --- | --- | --- |

a)

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka:

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta,

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

| b) | Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Cru des Côtes du Rhône” vai “Vignobles de la Vallée du Rhône”. Lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukuma “Vignobles de la Vallée du Rhône” izmantošanas nosacījumi ir noteikti līgumā, kas noslēgts starp dažādajām attiecīgajām aizsardzības un pārvaldības organizācijām. |
| --- | --- |

b)

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Cru des Côtes du Rhône” vai “Vignobles de la Vallée du Rhône”. Lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukuma “Vignobles de la Vallée du Rhône” izmantošanas nosacījumi ir noteikti līgumā, kas noslēgts starp dažādajām attiecīgajām aizsardzības un pārvaldības organizācijām.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-390b3134-5e0e-48c1-a6ed-8dae06798096

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---