# Euroopa Liidu C 89/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 89 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik16. märts 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 89

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik16. märts 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 89/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 89/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 89/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10111 — CVC/Vivartia Holdings) (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 89/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion) (
  1
  )

1

1

2021/C 89/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group) (
  1
  )

1

2

2021/C 89/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10111 — CVC/Vivartia Holdings) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 89/04 | Euro vahetuskurss — 15. märts 2021 | 4 |
| 2021/C 89/05 | Teade ühekordselt kasutatavate plasttoodete märgistusnõuete kohta | 5 |
| 2021/C 89/06 | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni, OTSUS nr H10, 21. oktoober 2020, milles käsitletakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu (
  1
  ) | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 89/04

Euro vahetuskurss — 15. märts 2021

4

2021/C 89/05

Teade ühekordselt kasutatavate plasttoodete märgistusnõuete kohta

5

2021/C 89/06

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni, OTSUS nr H10, 21. oktoober 2020, milles käsitletakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu (
  1
  )

1

6

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 89/07 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetusetootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 11 |
| 2021/C 89/08 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 19 |
| 2021/C 89/09 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 23 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 89/07

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetusetootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

11

2021/C 89/08

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

19

2021/C 89/09

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 16.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 89/01)

19. jaanuar 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10028 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10028 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 16.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 89/02)

10. märts 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10190 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10190 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 16.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10111 — CVC/Vivartia Holdings)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 89/03)

8. märts 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10111 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10111 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/4

---

Euro vahetuskurss (1)

15. märts 2021

(2021/C 89/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1920 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,17 |
| DKK | Taani kroon | 7,4362 |
| GBP | Inglise nael | 0,85670 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1850 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1084 |
| ISK | Islandi kroon | 153,50 |
| NOK | Norra kroon | 10,0988 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,193 |
| HUF | Ungari forint | 367,63 |
| PLN | Poola zlott | 4,5914 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8845 |
| TRY | Türgi liir | 8,9852 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5419 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4874 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,2553 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6588 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6040 |
| KRW | Korea vonn | 1 351,97 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,7316 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7508 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5798 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 165,81 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9021 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,868 |
| RUB | Vene rubla | 87,1471 |
| THB | Tai baat | 36,630 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,6896 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,6610 |
| INR | India ruupia | 86,4925 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1920

JPY

Jaapani jeen

130,17

DKK

Taani kroon

7,4362

GBP

Inglise nael

0,85670

SEK

Rootsi kroon

10,1850

CHF

Šveitsi frank

1,1084

ISK

Islandi kroon

153,50

NOK

Norra kroon

10,0988

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,193

HUF

Ungari forint

367,63

PLN

Poola zlott

4,5914

RON

Rumeenia leu

4,8845

TRY

Türgi liir

8,9852

AUD

Austraalia dollar

1,5419

CAD

Kanada dollar

1,4874

HKD

Hongkongi dollar

9,2553

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6588

SGD

Singapuri dollar

1,6040

KRW

Korea vonn

1 351,97

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,7316

CNY

Hiina jüaan

7,7508

HRK

Horvaatia kuna

7,5798

IDR

Indoneesia ruupia

17 165,81

MYR

Malaisia ringit

4,9021

PHP

Filipiini peeso

57,868

RUB

Vene rubla

87,1471

THB

Tai baat

36,630

BRL

Brasiilia reaal

6,6896

MXN

Mehhiko peeso

24,6610

INR

India ruupia

86,4925

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 16.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/5

---

Teade ühekordselt kasutatavate plasttoodete märgistusnõuete kohta

(2021/C 89/05)

Komisjon teavitab asjaomaseid ettevõtjaid ja liikmesriikide ametiasutusi, et toetamaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/904 (1) kohase kohustuse täitmist teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete märgistamise osas alates 3. juulist 2021 ja vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 7 lõikele 2, on komisjon vastu võtnud rakendusmääruse (EL) 2020/2151, (2) millega kehtestatakse eeskirjad direktiivi (EL) 2019/904 lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ühtlustatud märgistusnõuete kohta, ning selle paranduse.

Märgistus puudutab direktiivi (EL) 2019/904 lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavaid plasttooteid. Need tooted on:

| 1) | hügieenisidemed, tampoonid ja tampoonide aplikaatorid; |
| --- | --- |

1)

hügieenisidemed, tampoonid ja tampoonide aplikaatorid;

| 2) | niisutatud pühkepaber, st eelniisutatud pühkepaber, mis on mõeldud isikliku hügieeni tarbeks või kodumajapidamises kasutamiseks; |
| --- | --- |

2)

niisutatud pühkepaber, st eelniisutatud pühkepaber, mis on mõeldud isikliku hügieeni tarbeks või kodumajapidamises kasutamiseks;

| 3) | filtriga tubakatooted ja koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavad filtrid; |
| --- | --- |

3)

filtriga tubakatooted ja koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavad filtrid;

| 4) | joogitopsid. |
| --- | --- |

4)

joogitopsid.

Vektorvormingus piktogrammid

Seoses rakendusmääruse (EL) 2020/2151 (võttes arvesse parandust) lisas esitatud ühtlustatud märgistusnõuetega on allpool esitatud link vektorvormingus piktogrammidele, mis on samas järjekorras nagu kõnealuse rakendusmääruse I–IV lisas ja kõigis ametlikes ELi keeltes (sh mitteametlik tõlge iiri keelde, kuigi rakendusmääruses seda ei ole).

https://ec.europa.eu/environment/topics/plastics/single-use-plastics/sups-marking-specifications_et

---

(1)  ELT L 155, 12.6.2019, lk 1.

(2)  ELT L 428, 18.12.2020, lk 57.

---

| 16.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/6

---

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISEHALDUSKOMISJONI

OTSUS nr H10,

21. oktoober 2020,

milles käsitletakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu

(EMPs ja ja EÜ-Šveitsi kokkuleppe raames kohaldatav tekst)

(2021/C 89/06)

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE HALDUSKOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) (1) artiklit 72, mille kohaselt halduskomisjon tugevdab ja arendab koostööd liikmesriikide vahel, ajakohastades teabevahetuse korraldust eelkõige asutustevahelise teabevoo kohandamisega elektrooniliseks teabevahetuseks, võttes seejuures arvesse andmetöötluse arengut igas liikmesriigis, ning võtab vastu andmetöötlustalituste struktuuri üldeeskirjad, eelkõige turvalisuse ja standardite kasutamise suhtes, ja kehtestab sätted nende talituste ühisosa korralduseks;

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklit 73, mille kohaselt halduskomisjon moodustab andmetöötluse tehnilise komisjoni ning määrab kindlaks selle koosseisu ja töökorra; andmetöötluse tehniline komisjon esitab aruanded ja põhjendatud seisukohad, enne kui halduskomisjon artikli 72 punkti d alusel otsuseid teeb,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Halduskomisjon moodustab määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 73 lõikes 1 sätestatud andmetöötluse tehnilise komisjoni. Seda nimetatakse „tehniline komisjon“.

2.   Tehnilise komisjoni ülesanded on sätestatud määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 73 lõikes 2.

3.   Mandaadi tehnilise komisjoni konkreetsete ülesannete jaoks annab halduskomisjon, kes võib neid ülesandeid vastavalt vajadusele muuta.

Artikkel 2

1.   Tehnilisse komisjoni kuulub igast liikmesriigist kaks liiget, kellest üks määratakse alaliseks liikmeks ja teine asendusliikmeks.

2.   Liikmesriikide valitsuste esindajad halduskomisjoni juures edastavad teate liikmesriikide määratud liikmete kohta halduskomisjoni sekretariaadile.

3.   Kui käsitletav teema seda nõuab, võivad tehnilise komisjoni liikmed võtta komisjoni koosolekule kaasa ühe või mitu lisaeksperti.

4.   Igas delegatsioonis võib reeglina olla kuni neli isikut.

5.   Euroopa Komisjoni esindaja halduskomisjonis või tema poolt määratud isik osaleb tehnilise komisjoni töös nõuandvas rollis.

6.   Euroopa Komisjoni esindaja halduskomisjonis, tema asendaja või halduskomisjoni sekretariaadi poolt määratud muu isik võib osaleda kõikidel tehnilise komisjoni ja selle ajutiste töörühmade koosolekutel. Nendel koosolekutel võivad käsitletava teema vajadusest lähtuvalt osaleda ka Euroopa Komisjoni asjakohaste talituste esindajad.

7.   Kõikidel tehnilise komisjoni ja selle ajutiste töörühmade koosolekutel peab osalema üks halduskomisjoni sekretariaadi liige.

Artikkel 3

1.   Tehnilise komisjoni eesistujaks on poole aasta kaupa kas alaline liige või mõni muu määratud ametnik sellest riigist, mille esindaja halduskomisjoni juures on sellel ajavahemikul halduskomisjoni esimees.

2.   Kui eesistuja ei saa tehnilise komisjoni koosolekul osaleda, täidab eesistuja ülesandeid tema asetäitja.

3.   Tehnilise komisjoni eesistuja võib halduskomisjoni sekretariaadile anda juhiseid koosolekute korraldamise ja tehnilise komisjoni pädevusse kuuluvate ülesannete täitmise kohta.

Artikkel 4

Tehnilise komisjoni kutsub kokku halduskomisjoni sekretariaat koostöös tehnilise komisjoni eesistujaga, saates kirjaliku kutse komisjoni liikmetele ja Euroopa Komisjoni esindajale vähemalt kümme tööpäeva enne koosolekut.

Artikkel 5

Tehniline komisjon võtab vajaduse korral vastu aruanded ja esitab põhjendatud seisukohad tehniliste dokumentide ja uuringute põhjal. Tehniline komisjon võib nõuda liikmesriikide haldusasutustelt teavet, mida ta peab vajalikuks oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.

Artikkel 6

1.   Tehniline komisjon võib moodustada ajutisi töörühmi, kuhu kuulub piiratud arv isikuid ja kus arutatakse konkreetseid küsimusi ning koostatakse tehnilisele komisjonile ettepanekuid.

Tehniline komisjon kirjeldab kirjalikus mandaadis neile töörühmadele edastatud ülesandeid ja nende ülesannete täitmise ajakava.

2.   Ajutisi töörühmi juhivad isikud, kelle määrab tehnilise komisjoni eesistuja koostöös Euroopa Komisjoni esindajaga, või kui seda ei ole tehtud, siis ekspert, kes esindab riiki, mille esindaja halduskomisjoni juures täidab halduskomisjoni esimehe ülesandeid.

3.   Ajutise töörühma eesistuja kutsutakse tehnilise komisjoni koosolekule, kui seal arutatakse selle ajutise töörühma aruannet.

Artikkel 7

Tehnilise komisjoni koosolekud valmistab ette ja korraldab halduskomisjoni sekretariaadis selleks määratud liige.

Artikkel 8

1.   Aruanded, põhjendatud arvamused ja muud küsimused, mis on seotud halduskomisjoni poolt artikli 1 lõike 3 kohaselt tehnilisele komisjonile antud ülesannetega, võetakse vastu ja otsustatakse tehnilise komisjoni kõigi liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogus kohaldatava hääletuskorraga. Igal liikmesriigil on üks hääl, mille annab alaline või asendusliige. Tehnilise komisjoni aruannetes, põhjendatud arvamustes või muudes otsustatud küsimustes peab olema märgitud, kas need võeti vastu või otsustati ühehäälselt või kvalifitseeritud häälteenamusega. Vähemuse järeldused või reservatsioonid kantakse protokolli.

Kui tehniline komisjon teeb otsuse artikli 1 lõikes 3 osutatud ülesannete kohta, võib halduskomisjon teha selles küsimuses lõpliku otsuse, kui viis liikmesriiki seda nõuavad viie tööpäeva jooksul pärast tehnilise komisjoni otsuse edastamist halduskomisjonile.

2.   Kui tehnilise komisjoni alaline liige täidab eesistuja ülesandeid, hääletab asjaomase liikmesriigi nimel asendusliige.

Eesistuja palub komisjoni liikmetel, kes on hääletamise ajal kohal, kuid jäävad hääletamisel erapooletuks, esitada erapooletuks olemise põhjused.

3.   Kui kohal olevate liikmete enamus jääb erapooletuks, loetakse hääletamine asjaomases küsimuses mittetoimunuks.

4.   Tehniline komisjon võib otsustada, et ta võtab aruanded ja põhjendatud seisukohad vastu kirjaliku menetluse teel, kui sellise menetluse suhtes on kokku lepitud tehnilise komisjoni eelneval koosolekul.

Selleks saadab eesistuja tehnilise komisjoni liikmetele vastuvõtmist ootava teksti. Liikmetele antakse vähemalt kümne tööpäeva pikkune tähtaeg, mille jooksul neil on võimalik teatada, kas nad on kavandatud teksti vastuvõtmise poolt, vastu või jäävad erapooletuks. Kindlaksmääratud tähtaja jooksul vastamata jätmine loetakse poolthääleks.

Eesistuja võib otsustada algatada kirjaliku menetluse ka siis, kui selle suhtes ei ole tehnilise komisjoni koosolekul eelnevalt kokku lepitud. Sellisel juhul loetakse poolthäälteks ainult kavandatud teksti suhtes esitatud kirjalikke nõusolekuid ning vastuse esitamiseks antakse vähemalt 15 tööpäeva pikkune tähtaeg.

Kindlaksmääratud tähtaja möödumisel teavitab eesistuja liikmeid hääletamise tulemustest. Nõutava hulga poolthääli saanud otsus loetakse vastuvõetuks liikmetele vastamiseks antud ajavahemiku viimasel päeval.

5.   Kui tehnilise komisjoni liige teeb kirjaliku menetluse käigus ettepaneku teksti muuta, siis eesistuja kas:

| a) | alustab kirjalikku menetlust uuesti, saates kavandatava muudatuse liikmetele lõikes 4 sätestatud korras; sõltuvalt muudatuse laadist võib lõikes 4 osutatud tähtaega lühendada viie tööpäevani; või |
| --- | --- |

a)

alustab kirjalikku menetlust uuesti, saates kavandatava muudatuse liikmetele lõikes 4 sätestatud korras; sõltuvalt muudatuse laadist võib lõikes 4 osutatud tähtaega lühendada viie tööpäevani; või

| b) | tühistab kirjaliku menetluse, et küsimust saaks arutada järgmisel koosolekul, olenevalt sellest, kumba võimalust peab eesistuja kõnealuse küsimuse puhul kohaseks. |
| --- | --- |

b)

tühistab kirjaliku menetluse, et küsimust saaks arutada järgmisel koosolekul, olenevalt sellest, kumba võimalust peab eesistuja kõnealuse küsimuse puhul kohaseks.

Artikkel 9

1.   Tehnilise komisjoni iga koosoleku eel koostab sekretariaat koostöös tehnilise komisjoni eesistujaga päevakorraprojekti.

Sekretariaat võib vajaduse korral enne mõne punkti päevakorda võtmist paluda asjaomastel delegatsioonidel esitada kirjalikult oma seisukohad kõnealuses küsimuses.

Päevakorraprojekt koosneb üldjuhul punktidest, mida mõni tehnilise komisjoni liige või Euroopa Komisjoni esindaja on palunud päevakorda võtta.

2.   Päevakorraprojekt saadetakse vähemalt 15 tööpäeva enne iga koosoleku algust tehnilise komisjoni liikmetele ja artikli 2 lõikes 6 nimetatud isikutele. Päevakorra muudetud versioon võidakse saata viis tööpäeva enne koosolekut.

Selliste päevakorrapunktide juurde kuuluvad dokumendid, mille kohta tuleb koosolekul teha otsus või esitada arvamus, tuleks põhimõtteliselt kättesaadavaks teha hiljemalt kümme tööpäeva enne koosoleku toimumist. See ei kehti dokumentide puhul, milles esitatakse üldist informatsiooni, mida ei ole vaja heaks kiita, erandlike asjaoludega seoses esitatavate dokumentide puhul ning muudel juhtudel, milles võib tehnilise komisjoniga kokku leppida vastavalt artiklile 14.

3.   Tehniline komisjon kiidab iga koosoleku alguses selle koosoleku päevakorra heaks.

Tehnilise komisjoni ühehäälse otsusega võib olemasolevale päevakorraprojektile lisada mõne uue punkti.

Artikkel 10

1.   Halduskomisjoni sekretariaat koostab tehnilise komisjoni koosolekute protokollid. Tehniline komisjon kinnitab protokolli ingliskeelses versioonis.

2.   Protokolli ingliskeelne versioon saadetakse delegatsioonidele läbivaatamiseks hiljemalt kuu aega enne järgmist tehnilise komisjoni koosolekut.

Artikkel 11

1.   Tehniline komisjon esitab iga toimunud koosoleku järel halduskomisjonile kirjaliku aruande oma tegevusest ja tegevuse tulemustest.

2.   Kui halduskomisjoni esimees nõuab, esitab tehnilise komisjoni eesistuja halduskomisjoni koosolekutel aruande tehnilise komisjoni tööst.

Artikkel 12

Tehnilise komisjoni kavandatud tegevusele, mille kulud kaetakse Euroopa Komisjoni eelarvest, tuleb taotleda selle institutsiooni esindaja heakskiitu.

Artikkel 13

Aruanded, põhjendatud arvamused, koosolekute päevakorrad ja protokollid ning muud dokumendid, mida on vaja tehnilise komisjoni tegevuse jaoks, koostatakse inglise keeles.

Artikkel 14

Kui see on vajalik, võib tehniline komisjon ühehäälse otsusega kehtivat töökorda üksikasjalikumaks muuta ja täpsustada.

Artikkel 15

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Käesolevat otsust kohaldatakse alates selle avaldamise kuupäevast.

Artikkel 16

Käesoleva otsusega asendatakse 17. detsembri 2015. aasta otsus nr H8 (ajakohastatud väiksemate tehniliste selgituste lisamiseks 9. märtsil 2016).

Halduskomisjoni esimees

Moira KETTNER

---

(1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

1

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 16.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/11

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetusetootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 89/07)

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikega 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„MARSANNAY“

PDO-FR-A0175-AM01

Teate esitamise kuupäev: 14.12.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

IV osa I peatüki punkti 1 on pärast sõnu „Côte-d’Or“ lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab geograafilise piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile ning suurendab geograafilise piirkonna määratluse õiguskindlust.

Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Samuti on lisatud lause, millega teavitatakse ettevõtjaid sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavatele kartograafilistele dokumentidele.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Punkt 2 on asendatud järgmiste sätetega: „Veinid pärinevad üksnes viinapuudelt, mis kasvavad tootmiseks määratud kasvatusalade piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 19. juuni 2019. aasta koosolekul.“

Selle muudatuse eesmärk on näidata ära kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille kasvatusalad on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Selle muudatusega jäetakse ühtlasi välja tootespetsifikaadis esitatud piiritlemise eristus eri värvi veinide puhul, kuna see eristus on juba hõlmatud piiritlemise määratluses. Muudatusega lihtsustatakse tootespetsifikaadi sõnastust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

IV osa I peatüki punktis 3 on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab vahetus läheduses asuva piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile, mille on avaldanud riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut (INSEE).

Kõnealuse piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Selle viite lisamine võimaldab suurendada vahetus läheduses asuva piirkonna määratluse õiguskindlust, nii et seda ei mõjuta hilisemad kommuunide või kommuunide osade liitmised või jagamised või nende nimede muutumised.

Samuti on ajakohastatud vahetus läheduses asuva piirkonna koosseisu kuuluvate kommuunide nimekirja, muutmata selle piirkonna ulatust, et võtta arvesse enne 2019. aastat toimunud haldusmuudatusi.

Koonddokumendi punkti „Täiendavad tingimused“ muudetakse vastavalt.

4.   Kontrolliasutuse nime muutmine

Kontrollitud päritolunimetuse „Marsannay“ tootespetsifikaadi III peatüki punkti II, mis hõlmab kontrolliasutuse andmeid, on ajakohastatud.

Koonddokumendi punkti „Muu teave“ muudetakse vastavalt.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Marsannay

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Analüütiline kirjeldus

Tegemist on vaiksete valgete, punaste ja roosade veinidega.

Valge veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Punase veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi roosade veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi valgete ja punaste veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Pakendamisel on punaste veinide maksimaalne õunhappe sisaldus 0,4 grammi liitri kohta.

Valminud ja tarbimisse andmiseks valmis veinidel on fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus järgmine:

| | valged veinid,






  — | 3 grammi liitri kohta |
| --- | --- | --- |

valged veinid,

—

3 grammi liitri kohta

| — | või 4 grammi liitri kohta, kui veini üldhappesus on vähemalt 55,1 milliekvivalenti liitri kohta ehk 4,13 grammi liitri kohta, väljendatuna viinhappena (või 2,7 grammi liitri kohta, väljendatuna väävelhappena). |
| --- | --- |

—

või 4 grammi liitri kohta, kui veini üldhappesus on vähemalt 55,1 milliekvivalenti liitri kohta ehk 4,13 grammi liitri kohta, väljendatuna viinhappena (või 2,7 grammi liitri kohta, väljendatuna väävelhappena).

| | Roosad veinid,






  — | 3 grammi liitri kohta. |
| --- | --- | --- |

Roosad veinid,

—

3 grammi liitri kohta.

| | Punased veinid,






  — | 2 grammi liitri kohta. |
| --- | --- | --- |

Punased veinid,

—

2 grammi liitri kohta.

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse, maksimaalse lenduvate hapete sisalduse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse puhul kohaldatakse liidu õigusaktides sätestatud nõudeid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus istanduses on 9 000 tüve hektari kohta, ridade vahekaugus võib olla kuni 1,25 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema üle 0,5 meetri.

Viinapuid võib istutada hajutatult, eeldusel, et järgitakse minimaalset istutustihedust ja tüvede vahelist vahemaad, mis peab olema üle 0,50 meetri.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Veini valmistamiseks võib kasutada järgmiste sätete kohaselt lõigatud viinapuid.

Üldsätted

Valged veinid

| — | võrsete lühikeseks lõikamine (kasutatakse Royat’ nöörpuu vormi ja kaheõlalist lõikamist), jättes tüve kohta kuni 10 punga; |
| --- | --- |

—

võrsete lühikeseks lõikamine (kasutatakse Royat’ nöörpuu vormi ja kaheõlalist lõikamist), jättes tüve kohta kuni 10 punga;

| — | või Guyot’ üheõlaline vorm pika võrsega, jättes tüve kohta kuni 8 punga; |
| --- | --- |

—

või Guyot’ üheõlaline vorm pika võrsega, jättes tüve kohta kuni 8 punga;

| — | või nn „Chablis’ lõikamismeetod“, ainult viinamarjasordi ‛Chardonnay B’ puhul, jättes tüve kohta kuni 8 punga. |
| --- | --- |

—

või nn „Chablis’ lõikamismeetod“, ainult viinamarjasordi ‛Chardonnay B’ puhul, jättes tüve kohta kuni 8 punga.

Punased ja roosad veinid

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 8 punga:

| — | võrsete lühikeseks lõikamine (kasutatakse Royat’ nöörpuu vormi, kaheõlalist nöörpuu vormi, lehtrikujulist võra või lehvikukujulist võra); |
| --- | --- |

—

võrsete lühikeseks lõikamine (kasutatakse Royat’ nöörpuu vormi, kaheõlalist nöörpuu vormi, lehtrikujulist võra või lehvikukujulist võra);

| — | või Guyot’ üheõlaline vorm, pika võrsega. |
| --- | --- |

—

või Guyot’ üheõlaline vorm, pika võrsega.

Erisätted

Nöörpuu vormi kasutamisaeg on piiratud 2 aastaga. Selle perioodi jooksul on lubatud kasutada kaheõlalist Guyot’ vormi, jättes igale pikale võrsele kuni 5 punga.

Tavalist Guyot’ lõikamismeetodit võib kohandada järgmiselt:

| — | teise võrse jätmine, mis võimaldab aastate lõikes kasutada viljavõrsena erinevaid võrseid; |
| --- | --- |

—

teise võrse jätmine, mis võimaldab aastate lõikes kasutada viljavõrsena erinevaid võrseid;

| — | maksimaalselt 3 pungaga lühendatud viljavõrse ja kuni kahe pungaga võrse. |
| --- | --- |

—

maksimaalselt 3 pungaga lühendatud viljavõrse ja kuni kahe pungaga võrse.

Sõltumata lõikamismeetodist võib viinapuude lõikamisel jätta täiendavaid pungi, tingimusel et taime kasvuetapis, mis vastab 11 või 12 lehele, ei ületa viljakandvate oksade arv aastas tüve kohta viinapuude lõikamise eeskirjades sätestatud pungade arvu.

Veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on punaste veinide puhul lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 10 %.

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti punaste ja valgete veinide puhul ning 13 mahuprotsenti roosade veinide puhul.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning põllumajanduse ja merekalanduse seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

b.   Maksimaalne saagikus

Punased veinid

58 hektoliitrit hektari kohta

Valged veinid

64 hektoliitrit hektari kohta

Roosad veinid

65 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdamine toimub Côte-d’Or’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Chenôve, Couchey ja Marsannay-la-Côte.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

| | „Chardonnay B“ |
| --- | --- |

„Chardonnay B“

| | „Pinot blanc B“ |
| --- | --- |

„Pinot blanc B“

| | „Pinot gris G“ |
| --- | --- |

„Pinot gris G“

| | „Pinot noir N“ |
| --- | --- |

„Pinot noir N“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub viinamarjaistanduste Côte de Nuits põhjaservas ja seda iseloomustab valdavalt tasane reljeef, mis paikneb peamiselt põhja-lõunasuunaliselt ligikaudu 25 kilomeetri ulatuses. Tektoonilise päritoluga reljeef eraldab lääne pool asuvat 400–500 meetri kõrgusel paiknevat Hautes Côtesi lubjakiviplatood ida pool asuvast Bresse’i tasandikust, mis kujutab endast tertsiaarajastust pärinevat alangut, mille kõrgus Côte’i kõrval on ligikaudu 250 meetrit.

Kliimat mõjutab ookeaniline värskus, samaaegselt avaldavad mõju ka kontinentaalse kliima ning Rhône’i ja Saône’i jõe orgude kaudu edasikanduvad vahemerelise kliima mõjutused. Kohalik ookeanilise kliima mõju avaldub mõõdukas ja ühtlases sademete hulgas (ligikaudu 750 millimeetrit aastas), märkimisväärset suvist põuaperioodi ei esine. Õhutemperatuur on küllaltki jahe, aasta keskmine temperatuur on 10,5 °C.

Morvani mägismaast ja Bourgogne’i platoost ida poole jääva Côte’i piirkonna näol on tegemist kliimasaarega, kus on soojem mesokliima ning sademete hulk ülejäänud piirkonnaga võrreldes väiksem.

Geograafiline piirkond hõlmab Marsannay-la-Côte’i, Couchey’ ja Chenove’i kommuunide territooriumi Dijoni linnast lõuna pool, Bourgogne’i maakonna Côte-d’Ori departemangus.

Côte’i esikülg, mille kogukalle on ligikaudu 150 meetrit, on suhteliselt ühtlaste pinnavormidega. Seda läbib lai kuiv org, mis tekkis ümbruskonna vee äravoolu soodustava kahe kohruoru ühinemise tulemusel. Uhtkuhikute juures esineb ka väiksemaid kohruorgusid.

Oru lõunaküljel asuv nõlvak on moodustunud peamiselt juuraajastu lubjakivist ja merglist (savikas lubjakivi), seda toestab eriti kõva Comblanchieni lubjakivi. Pikisuunaline tugev lõhelisus on tekitanud pikad paljandite ribad, kus on nähtavad mitmed eri ladestused. Näha on alam-juura ajastu merglit, krinoidlubjakivi ja Bajocae ladejärgu merglit (kesk-juura ajastu), ränikonkretsioonidega lubjakivi, ooidlubjakivi, baati ladejärgust (kesk-juura) pärinevat Comblanchieni lubjakivi.

Piirkonna põhjaosas on lõhelisust vähem ja nähtav on peamiselt baati ladejärgust pärinev lubjakivi.

Mäekülgede ja mäejalamite lubjakivist aluspinda katab rusukallestik, mis sisaldab veeristikku, savi ja mudajast savi, mis on pärit aluspinna ja pinnavormide murenemisprotsessist. Rusukallestiku laad sõltub asukohast nõlvakul. Nõlvaku ülaosas on ülemine pinnasekiht väga kivirohke ja õhuke, seevastu mäejalamil on selles rohkem väikeseid osakesi ning kiht on paksem (mõnest detsimeetrist kuni 1 meetrini).

Oru suudmes on suur tasandiku poole suunatud uhtkuhik. See koosneb vett hästi läbilaskvatest kruusa ja lubjakivi sisaldavatest alluviaalsetest setetest.

Viinamarjade tootmiseks ettenähtud maatükid asuvad Côte’i esikülje alumises pooles ning kruusamullaga uhtkuhikutel.

Mullad on väljakujunemata, üldiselt õhukesed ja karbonaadirikkad ning lasevad hästi vett läbi. Samas on eeskätt eelmäestikus ja merglikihtide peal mullale iseloomulik suur savisisaldus. Suure uhtkuhiku mullad lasevad hästi vett läbi, neis on vähe savi ja palju liivakivirähka.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Esimesed konkreetsed märgid viinamarjakasvatuse kohta geograafilises piirkonnas pärinevad ligikaudu aastast 530, kui Grégoire de Tours märgib oma teoses „Frankide ajalugu“ (Histoire des Francs) Dijoni linna kohta, et „lääne pool asuvad väga viljaka pinnasega mäed, mis on kaetud viinapuudega, mis annavad kohalikele elanikele nii head Falerne’i veini, et nad ei võta Ascaloni veini suu sissegi“.

Alates VII sajandist ilmneb mitmest kirjalikust allikast, et Marssannay’s oli viinamarjaistandus, millest annavad tunnistust annetused 658. aastal Bèze’i abtkonnale, 882. aastal Saint-Etienne de Dijoni kirikule, 1189. aastal Epoisses’i kloostrile jne ...

Alates XI sajandist oli Burgundia hertsogitel maavaldus Chenove’is, kuhu rajati 1238. aastal veinikoda, milles oli 2 viinamarjapressi. Pärast seda, kui see veinikoda läks Prantsuse kuninga omandusse, hakati seda kutsuma nimega „Clos du roi“ (kuninga viinamarjaaed).

Kuni XIX sajandini kasvatati viinamarjaistanduses „väärissorte“ (eeskätt „Pinot“) millest valmistati kvaliteetveini. Alates 1850. aastast on teada, et viinamarjakasvatus hakkas rohkem keskenduma tavaveinile, mida valmistati peamiselt viinamarjasordist „Gamay“. Sel ajajärgul kasvas Dijoni elanikkond enam kui kaks korda ning vastavalt suurenes ka nõudmine „tavaveini“ järele. Kohe Dijoni väravate taga asuvad Chenove’i, Marsannay’ ja Couchey’ kommuunid keskendusid loomulikult selliste veinide tootmisele, vähendades „kvaliteetveinide“ osakaalu. See kiiresti arenev tootmine tingis tootjate organiseerumise, 1850. aastal rajati Marsannay’s ja 1855. aastal Couchey’s tootjate vastastikuse abistamise ühing ning 1891. aastal asutati veinitootjate ametiühing Syndicat viticole de la Côte dijonnaise. XIX sajandi lõpu sanitaar- ja majanduskriisid tõid kaasa viinamarjaistanduse arengu pidurdumise.

Alates 1930. aastatest hakkas tootmine tasapisi taastuma, peatähelepanu pöörati „kvaliteetveinidele“. 1960. aastate jooksul katkes viinamarjasordi „Gamay“ kasvatamine peaaegu täielikult, selle asemel kasvatati viinamarjaistanduses sorti „Pinot N“, mille eriline tuntus kinnistus koos roosade veinide tootmisega. Neid veine turustati alates 1937. aastast kontrollitud päritolunimetuse „Bourgogne“ all. Marsannay ja Couchet’ veinitootjate ametiühingud tegid suurt tööd taassündinud viinamarjaistanduse elustamiseks. Nende kuulsus kasvas ja 1961. aastal tekkis võimalus lisada kontrollitud päritolunimetusele „Bourgogne“ nimi „Marsannay & raquo“ ning roosade veinide puhul „Rosé de Marsannay“.

Lõpuks, 1987. aastal, tunnustati dekreediga kontrollitud päritolunimetust „Marsannay“. Nimetus hõlmab valgeid, roosasid ja punaseid veine.

Viinapuude kasvatamine toimub kogu Côte de Nuits piirkonnas kehtivate nõuete kohaselt: see hõlmab istutustihedust, mis on üle 9 000 tüve hektari kohta, sordivalikut, mille aluseks on sordid „Chardonnay B“ ja „Pinot N“. Tootjad on teadlikud kohalike muldade väärtusest ning teevad kõik neist sõltuva selle omaduste säilitamiseks.

Tavapäraselt kääritatakse veine mitu kuud.

Viinamarjaistanduste pindala oli 2008. aastal ligikaudu 230 hektarit ning aastane kogutoodang moodustas keskmiselt 17 000 hektoliitrit, peamiselt toodeti punaseid veine. Nii valged kui ka roosad veinid moodustavad ligikaudu 15 % toodangu kogumahust.

Põhjuslik seos

Jahe ookeani mõjutustega kliima, Côte’i topograafia, mida iseloomustavad nõod ja orud ning Jura mäestiku mergli- ja lubjakivimullad, aitavad kaasa Burgundia algupäraste viinamarjasortide „Pinot N “ ja „Chardonnay B“ optimaalsele arengule.

Viinamarja kasvatamiseks määratud kasvatusalad paiknevad kas suurema künka nõlvakul, kus pealmised pinnasekihid on piisavalt paksud, et võimaldada viinapuu juurestiku väljaarenemist, olles samaaegselt ka piisavalt vett läbilaskvad, või ulatuvad laia orgu, kus on ülekaalus kruusamullad.

Sellisele topograafilisele mitmekesisusele lisandub pinnase vaheldusrikkus, aluspinnaks võib olla mergel või lubjakivi, mulla ülemised kihid võivad sisaldada väiksemaid kive või savi; selline keskkonna vaheldusrikkus annab veinidele rikkuse ja mitmenäolisuse.

Veinid, mis on valmistatud uhtkuhiku kruusasel ja vett hästi läbi laskval mullal kasvanud viinamarjadest, on sageli puuviljalised, nende struktuur on elegantne ja nõtke, tegemist on väljendusrikaste veinidega. Mäenõlvakute õhukestel, kuid savi- ja raudoksiidirikastel muldadel kasvanud viinamarjadest valmistatud vein on jõuline, intensiivse värvusega ja säilib hästi.

Sellist rikkalikku eripära ja mitmekülgsust tähistatakse tavapäraselt märgisel sõnaga climat (kliima), mis näitab viinamarja päritolu. Veinide laagerdumine, seejuures väga hea säilivus pudelis, toetab selle degusteerimisel tuntava mitmekülgsuse avaldumist.

Dijoni linna ümbruses asuvate Côte d’Ori viinamarjaistanduste pärliks on Marsannay istandus. Linna ümbritseb lai viinapuude vöö, mis lõpeb alles Maragnesi viinamarjaistanduse läheduses, enam kui 50 kilomeetrit linnast lõuna pool.

Marsannay viinamarjaistandus on ajaloolise Côte dijonnaise’i istanduse olemasolu tähtis tunnistaja; see istandus oli omal ajal tuntud oma väga kvaliteetsete veinide poolest, kuid praeguseks on see suuremalt jaolt jäänud Dijoni linna arengule ette.

Marsannay viinamarjaistanduse ajalugu on pikk ja keeruline. Juba mitmesaja aasta jooksul on talletatud olulisi sündmusi ning ümbruskonna territooriumide arengut. Dijoni linna lähedus on muutnud viinamarjaistandused kergemini haavatavaks, kuid on samas andnud neile ka sümboli staatuse. Istanduse asutasid keskajal Burgundia hertsogid, selle omanikud on olnud Dijoni kõrgklassi esindajad, istandus on pidanud kohanema linna arenguga, mis seadis ohtu tema ammustest aegadest pärineva maine. Pärast edukat taassündi on istandust hakatud kutsuma Côte de Nuits piirkonna „Kuldväravaks“ (Porte d’or).

Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Punased veinid on väga intensiivse värvusega. Need on samaaegselt jõuliselt tanniinised ja pehmemaitselised. Väikeste mustade puuviljade lõhnale ja maitsele lisanduvad sageli ploomi ja muskuse maitsenüansid. Kruusamuldadel kasvanud viinamarjadest tehtud vein on pigem elegantne ja pehme ning mitte nii tugeva maitsega.

Roosad veinid on õrnad ja puuviljalised, neis on sageli tunda virsiku või punaste puuviljade lõhna- ja maitsenüansse, mida toetab meeldiv värskus.

Valged veinid on rikkalikud ja täidlased, neis on tunda puuviljalisi nüansse, mis mõnikord võivad meenutada eksootilisi puuvilju, mõnikord aga sisaldada mentooli või sidrunheina noote.

Mõned aastad hoidmist toovad nende veinide maitse- ja lõhnanüansid paremini esile.

9.   Muud olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja kääritamist käsitlevat erandit, hõlmab 2019. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Côte-d’Ori departemang: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée et Vougeot; |
| --- | --- |

—

Côte-d’Ori departemang: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée et Vougeot;

| — | Rhône’i departemang: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux et Villié-Morgon; |
| --- | --- |

—

Rhône’i departemang: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux et Villié-Morgon;

| — | Saône-et-Loire’i departemang: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère pour le seul territoire de l’ancienne commune de La Loyère, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse pour le seul territoire des anciennes communes de Donzy-le-National, La Vineuse et Massy, Vinzelles et Viré; |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire’i departemang: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère pour le seul territoire de l’ancienne commune de La Loyère, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse pour le seul territoire des anciennes communes de Donzy-le-National, La Vineuse et Massy, Vinzelles et Viré;

| — | Yonne’i departemang: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon pour le seul territoire des communes de Champvallon, Villiers-sur-Tholon et Volgré, Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers et Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Yonne’i departemang: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon pour le seul territoire des communes de Champvallon, Villiers-sur-Tholon et Volgré, Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers et Yrouerre.

Märgistus

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusnormid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| a) | kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on






  — | katastriüksuse nimi; |
| --- | --- | --- |

a)

kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on

—

katastriüksuse nimi;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

| b) | Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud laiem geograafiline piirkond „Vin de Bourgogne“ või „Grand vin de Bourgogne“. |
| --- | --- |

b)

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud laiem geograafiline piirkond „Vin de Bourgogne“ või „Grand vin de Bourgogne“.

| c) | Kui märgisel on esitatud viinamarjasordi nimi, ei või see märge olla samas visuaalses alas kohustusliku teabega ning peab olema esitatud tähemärkidega, mille suurus ei ületa 2 millimeetrit. |
| --- | --- |

c)

Kui märgisel on esitatud viinamarjasordi nimi, ei või see märge olla samas visuaalses alas kohustusliku teabega ning peab olema esitatud tähemärkidega, mille suurus ei ületa 2 millimeetrit.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fa6b7fc-47fa-4091-8d6c-4610b85767b5

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 16.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/19

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2021/C 89/08)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„REBLOCHON“/„REBLOCHON DE SAVOIE“

ELi nr: PDO-FR-0130-AM01 – 3.9.2020

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ valmistatakse toorest täispiimast. See on madala silindri kujuline kuumtöötlemata pressitud juust, kergelt kumer ning selle läbimõõt on ligikaudu 14 cm, kõrgus 3,5 cm ja kaal 450–550 grammi.

Pärast täielikku kuivamist on juustu rasvasisaldus 100 grammi kohta vähemalt 45 grammi ja kuivainesisaldus 100 grammi juustu kohta ei tohi jääda alla 45 grammi.

Laagerdamise ajal pestud koorik on õhuke, korrapärane ja ühetaoline. See võib olla kollane kuni oranžikaskollane ning on tervenisti või osaliselt kaetud valge peene ja õhukese hallituskihiga.

Juustu sisu on õrn, ühtlane, pehme ja kreemjas. Selle värvus varieerub kreemikasvalgest elevandiluukollaseni, maitse on kergelt soolakas ja struktuuris võib olla väikesi tühimikke.

Vähendatud mõõtmetega või väikese juustu puhul, mille organoleptilised omadused on samad, kuid juustu läbimõõt on umbes 9 cm, kõrgus umbes 3 cm ja kaal 230–280 grammi, tohib samuti kasutada märgist „AOP“ (KPN).

Juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ võib turustada tervelt või portsjoniteks lõigatuna.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ valmistamiseks kasutatakse ainult Abondance’i, Montbéliarde’i, Tarentaise’i (ehk Tarine’i) tõugu piimalehmadelt saadud piima.

Et tagada seotus piirkonnaga, peab karjale andma sööta, mis pärineb peamiselt päritolunimetuse geograafilisest piirkonnast. Põhisööt sisaldab:

| — | vähemalt 50 % ulatuses suvel karjamaalt pärit rohtu ja talvel iga päev antavat heina; |
| --- | --- |

—

vähemalt 50 % ulatuses suvel karjamaalt pärit rohtu ja talvel iga päev antavat heina;

| — | haljassöödad: haljasmais, haljassööt ja söödapeet. Õlgi võib sisaldada ainult mullikate põhisööt. |
| --- | --- |

—

haljassöödad: haljasmais, haljassööt ja söödapeet. Õlgi võib sisaldada ainult mullikate põhisööt.

Suvine karjatamisperiood kestab vähemalt 150 päeva.

Lakteerivate lehmade põhisööt (väljendatuna kuivaines) peab koosnema 100 % ulatuses ainult piirkonnast pärit söödast. Põllumajanduslikes majapidamistes, mis asuvad kõrgemal kui 600 meetrit, ja alpikarjamaade puhul, mis asuvad kõrgemal kui 600 meetrit, peab lakteerivate lehmade põhisööt (väljendatuna kuivaines) koosnema vähemalt 75 % ulatuses piirkonnast pärit söödast. Väljastpoolt päritolupiirkonda pärit sööt hõlmab ainult heina.

Lisaks põhisöödale võib anda täiendsööta: kontsentraate ja kunstlikult kuivatatud sööta kuni 1 800 kg lüpsilehma kohta aastas ja 500 kg mullikate kohta aastas.

Võttes arvesse tootmise keskmist taset, tarbivad lehmad piirkonnas 6 000 – 7 000 kg kuivainet. 1 800 kilogrammiga, milles on umbes 89 % kuivainet, saavutatakse minimaalmäär 50 % geograafilises piirkonnas toodetud kuivainest rohu, haljas- ja kuivsöödaga. See minimaalmäär ületab 70 % alade puhul, mis jäävad alla 600 m kõrgusele.

Piimakarjale on keelatud anda silo, kääritatud sööta, kiletatud heinapalle ja muud sööta, mis võib mõjutada negatiivselt piima või juustu lõhna või maitset, ning sööta, mis võib olla bakterioloogiliselt saastunud.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piim peab olema toodetud, lüpstud ja juustuks töödeldud ning juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu esmane pakendamine toimub geograafilises piirkonnas enne juustu väljasaatmist ettevõttest, kus juust valmib ja kus toimub juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ tootmise viimane etapp. See võimaldab säilitada juustu kooriku kvaliteeti ning vältida kooriku kuivamist ja soovimatute hallitusseente arengut. Esmane pakendamine ei välista toote ümberpakendamist hiljem mõnes muus ettevõttes.

Sobivasse pakendisse pakendamisel peab terve või poolitatud juustu puhul vähemalt juustu ühele küljele asetama kuusepuidust aluse. Portsjonite puhul peab kolm külge olema kaetud koorikuga.

Juustu, mis on mõeldud toiduainetööstuse ettevõtetele, ei pea pakendama üksikpakendisse, kuid kui juust saadetakse geograafilisest piirkonnast väljapoole, peab see siiski olema pakendatud.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgistusel peab kaitstud päritolunimetus „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ olema esitatud tähtedega, mille suurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest. Lisaks võib punktis 3.2 määratletud vähendatud mõõtmetega juustu puhul lisada kaitstud päritolunimetusele sõna „väike“.

Sõltumata kõikidele juustudele kantavatest õigusnormidega ettenähtud ja eespool osutatud tähistustest on märgisel, reklaamides, arvetel või äridokumentides koos kõnealuse nimetusega keelatud kasutada mis tahes muid iseloomustavaid sõnu või muud teavet, välja arvatud konkreetsed kauba- või juustukoja märgid.

Märgisel peab olema samal visuaalsel väljal, kus on päritolunimetus „Reblochon“ või „Reblochon de Savoie“, Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol. Märgisel võib olla ka tekst „kaitstud päritolunimetus“.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab kahte kolmandikku Haute-Savoie departemangust (kogu see osa, mis jääb Annecyst ida poole ja asub rohkem kui 500 meetri kõrgusel) ning Savoie departemangu mõningaid kommuune tervikuna või osaliselt.

Haute-Savoie departemang

Abondance; Alex; Allinges; Amancy; Andilly; Annecy ainult osas, mis puudutab endise Annecy-le-Vieux’ kommuuni territooriumi; Arâches-la-Frasse; Arbusigny; Arenthon; Armoy; Arthaz-Pont-Notre-Dame; Ayse; Ballaison; Beaumont; Bellevaux; Bernex; Bluffy; Boëge; Bogève; Bonne; Bonnevaux; Bonneville; Bons-en-Chablais; Brenthonne; Brizon; Burdignin; Cervens; Chamonix-Mont-Blanc; Charvonnex; Châtel; Châtillon-sur-Cluses; Chevaline; Chevenoz; Cluses; Collonges-sous-Salève; Combloux; Contamine-sur-Arve; Copponex; Cordon; Cornier; Cranves-Sales; Cruseilles; Demi-Quartier; Dingy-Saint-Clair; Domancy; Doussard; Draillant, Duingt; Entrevernes; Essert-Romand; Etaux; Faucigny; Faverges-Seythenex; Fessy; Féternes; Fillières; Fillinges; Giez; Glières-Val-de-Borne; Groisy; Habère-Lullin; Habère-Poche; Juvigny; La Balme-de-Thuy; La Baume; La Chapelle-d'Abondance; La Chapelle-Rambaud; La Chapelle-Saint-Maurice; La Clusaz; La Côte-d'Arbroz; La Forclaz; La Muraz; La Rivière-Enverse; La Roche-sur-Foron; Lathuile; La Tour; La Vernaz; Le Biot; Le Bouchet-Mont-Charvin; Le Lyaud; Le Grand-Bornand; Le Reposoir; Le Sappey; Leschaux; Les Clefs; Les Contamines-Montjoie; Les Gets; Les Houches; Les Villards-sur-Thônes; Lucinges; Lullin; Lully; Manigod; Marcellaz-en-Faucigny; Machilly; Magland; Margencel; Marignier; Marnaz; Megève; Mégevette; Menthonnex-en-Bornes; Menthon-Saint-Bernard; Mieussy; Monnetier-Mornex; Montriond; Mont-Saxonnex; Morillon; Morzine; Nancy-sur-Cluses; Nangy; Nâves-Parmelan; Novel; Onnion; Orcier; Passy; Peillonnex; Perrignier; Pers-Jussy; Praz-sur-Arly; Présilly; Quintal; Reignier-Esery; Reyvroz; Saint-André-de-Boëge; Saint-Blaise; Saint-Cergues; Saint-Eustache; Saint-Férréol; Saint-Gervais-les-Bains; Saint-Jean-d'Aulps; Saint-Jean-de-Sixt; Saint-Jean-de-Tholome; Saint-Jeoire; Saint-Jorioz; Saint-Laurent; Saint-Pierre-en-Faucigny; Saint-Sigismond; Saint-Sixt; Sallanches; Samoëns; Saxel; Scientrier; Scionzier; Serraval; Servoz; Sevrier; Seytroux; Sixt-Fer-à-Cheval; Talloires-Montmin; Taninges; Thônes; Thyez; Vailly; Vacheresse; Val de Chaise; Vallorcine; Verchaix; Vétraz-Monthoux; Veyrier-du-Lac; Villard; Villaz; Ville-en-Sallaz; Villy-le-Bouveret; Villy-le-Pelloux; Vinzier; Viuz-en-Sallaz; Vougy; Vovray-en-Bornes.

Savoie departemang

Cohennoz, Crest-Voland, Flumet, La Giettaz, Mercury (piirkonnad G1 ja G2), Notre-Dame-de-Bellecombe, Plancherine (piirkonnad A1, A2, A3), Saint-Nicolas-La-Chapelle, Ugine.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

„Reblochon“ ehk „Reblochon de Savoie“ on juust, mis on valmistatud mägipiirkonnaga kohanenud lehmatõugude toorest täispiimast. Selle väiksed mõõtmed ning pehme ja elastne juustumass on saavutatud tänu tänini säilinud tootmisalasele oskusteabele, mis esialgu põhines väikeste suure rasvasisaldusega piimakoguste rakendamisel.

Geograafiline piirkond asub Põhja-Alpides ning hõlmab mägialasid Genfi järve ja Mont Blanci mäemassiivi vahel. Reljeef on eriti jõuline, struktureeritud massiividena, mis muutuvad läänest itta üha kõrgemaks (läänepoolsete eelmäestike kõrgus 1 000 meetrit, lubjakivimassiivide tippude kõrgus üle 2 000 meetri, Mont Blanci mäemassiivi kõrgus üle 4 000 meetri) ja mida eraldavad orud üle 500 meetri kõrgusel. Kliima on mäestikuline ja avatud läänest saabuvatele õhuvooludele. Seda iseloomustab suur sademete hulk.

Suurema osa põllumajandusmaast moodustavad heinamaad. Piirkonnale on iseloomulik kõrgel mägedes asuvate püsirohumaade (mägikarjamaade) suur osakaal. Sealne taimestik on väga mitmekesine eri keskkonnatingimuste (pinnas, veerežiim, nõlva orienteeritus, kõrgus merepinnast) ja kasutusotstarbe tõttu (karjatamine). 90 % rohumaadest on püsiheinamaad, kus domineerivad sellised liigid nagu kerahein (kõrreline, mida peetakse väga heaks loomasöödaks), valge ristik ja ristik. On olemas väga rohurikkad heinamaad, keskmise viljakusega karja- ja heinamaad või lahjad või kuivad karjamaad.

Geograafilise piirkonna piimatalude üks eripära on mägikarjamaade kasutamine suvel. Karjapidamine sõltub palju aastaajast.

Piimatootjad kasutavad mägipiirkondadest pärinevaid lüpsilehmatõuge, mis on kohanenud keskkonna füüsiliste ja klimaatiliste piirangutega (kaldu asetsevatel rohumaadel karjatamiseks kohanenud kehaehitus; kuumusetaluvus; võime süüa suvel karjamaal ja talvel kuivsööta) ning ühtlasi suudavad korrapäraselt toota kvaliteetset piima.

Piimalehmade sööt koosneb suvel peamiselt karjamaade rohust ja talvel peamiselt heinast. Lisasööda kogus on piiratud, et säilitada vähese intensiivsusega loomakasvatust.

Juustu nimi „Reblochon de Savoie“ tuleneb sõnast reblâche, mis tähendab teistkordset lüpsi. Niisugune praktika on olnud tavaline juba alates 18. sajandist: talupidaja, kes rentis mägikarjamaad, pidi maksma omanikule tasu. Lüpstava piima koguse mõõtmise ajal lõpuni lüpsmata lehmalt sai teistkordse lüpsiga väikese koguse väga rasvast piima, sest lüpsi lõpus tekkiv piim on rasvarikas. Vähesest rasvarikkast piimast tootsid juustumeistrid väikeseid kreemja struktuuriga juustusid.

Juustuvalmistajate tööl, mis põhineb esivanemate oskusteabel, on tähtis roll juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ lõhnapotentsiaali esiletoomisel. Eeltöötlemata toorpiima kasutamisel saavutatakse parim tulemus, kui juustu valmistatakse madalal temperatuuril. Kui päevas on kaks lüpsikorda, peab piima kasutamine olema kiire ja täpne. Täistoorpiima tuleb töödelda avatud mahutis, et juustumeister saaks tootmisprotsessi jälgida ning vajaduse korral kohandada seda piima omaduste võimalike muutuste järgi.

Esialgu laagerdati juustu mägikarjamaal asuvates taludes. Seejärel liikus see tegevus orgudesse, kuhu pääses hõlpsamalt ligi ja kus seetõttu oli soodne olukord juustu laagerdamisega tegelevate oskustööliste elukutse tekkeks. Juustu laagerdamise eest vastutaval ettevõtjal on mitu ülesannet, eelkõige peab ta jälgima laagerdamiskeskkonna niiskussisaldust ja temperatuuri, sest nendel on tähtis roll hallituse arengus, mis annab koorikule iseloomuliku välimuse.

Kauplemine juustuga „Reblochon“ sai hoogu juurde 19. sajandil, kui tekkis spetsialiseerunud kaubandusharu ja laienes kaubateede võrgustik.

Juust „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ on kuumtöötlemata pressitud juust, mida valmistatakse eeltöötlemata toorest lehma täispiimast.

See juust eksisteerib väiksemal kujul. See on lameda, kuid kergelt kumera silinderja kujuga.

Selle tainas on kreemjas ja pehme, selle värvus võib olla kreemikas kuni elevandiluuvärvi ning see on kergelt soolakas. Õrnalt pestud koorik, mis on kollane kuni oranžikaskollane, on kaetud õhukese valge vahuga.

Kogu geograafilise piirkonna moodustab väga sademeterohke mägiala, mis tagab rohu korraliku kasvu kevadel ja suvel. Keskkonna mitmekesisus (mägikarjamaade kõrgus merepinnast, nõlvade orienteeritus, põhjakivimi koostis) tagab heinamaade suure liigirikkuse, igal keskkonnal on sellele iseloomulik taimekooslus.

Paljud taimekooslusse kuuluvad liigid on tugeva lõhnaga ja annavad juustule „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ selle eripära.

Karm keskkond seab karjale ranged tingimused ning ainult mägitõugu veised suudavad taluda talvist passiivset eluviisi orus laudas ja suvehooajal iga päev läbitavaid suuri vahemaid mägikarjamaadel.

Need tõud suudavad kirjeldatud tingimustes toota valgurikast piima, mis sobib hästi juustu valmistamiseks: pärast laabi lisamist tekkiv kalgend on kõva ja sellest saadava juustu kogus suurem.

Juust „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“, mida esialgu valmistati väikesest kogusest rasvarikkast piimast, on lihtsa tehnoloogia rakendamise tulemus (vähene kuumutamine, kiire kalgendamine, nõrutamine ei toimu mahutis) ja selle tehnoloogia puhul on valmimisaeg lühike. Sellise valmimise ajal eksisteerib juustu pinnal koos ja järgneb üksteisele mitmesuguseid mikroobirühmi. Nende järjestikune asendumine on tingitud peamiselt pH muutumisest ja kooriku soolasisaldusest. See mikrofloora ja eriti Geotrichum candidum annab juustule „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ iseloomuliku peene valge hallituskirme ning on oluline tegur ka juustumassi tekstuuri ja maitse kujundamisel.

Juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ organoleptilised omadused on seotud piimalehmade söödaga (haljas- ja koresööt), mis koosneb eespool osutatud kliimatingimustega kohanenud taimedest, ning oskusteabega, mille juustumeistrid ja laagerdamise eest vastutavad oskustöölised on põlvest põlve edasi andnud.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8edfe34a-d472-4f74-9c4a-8f06b6b3dee2

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 16.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/23

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2021/C 89/09)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„MIEL DE GALICIA“ / „MEL DE GALICIA“

ELi nr: PGI-ES-0278-AM01 – 16.9.2020

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Miel de Galicia“ / „Mel de Galicia“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähisega (KGT) „Miel de Galicia“ või „Mel de Galicia“ toode on selline mesi, millel on kõik spetsifikaadis osutatud omadused ning mille tootmise, töötlemise ja pakendamise puhul on täidetud kõik spetsifikaadis, kvaliteedikäsiraamatus ja kehtivates õigusaktides esitatud nõuded. See mesi toodetakse teisaldatavate kärjeraamidega tarudes nõrutamise ja vurritamise teel. Mesi võib olla vedel, suhkrustunud või kreemjas. Seda võib pakkuda ka kärgedena.

– Vastavalt botaanilisele päritolule liigitatakse mett „Miel de Galicia“ järgmiselt:

| — | õiemesi (kõikidest kultuuridest); |
| --- | --- |

—

õiemesi (kõikidest kultuuridest);

| — | monokultuurne eukalüptimesi; |
| --- | --- |

—

monokultuurne eukalüptimesi;

| — | monokultuurne kastanimesi; |
| --- | --- |

—

monokultuurne kastanimesi;

| — | monokultuurne põldmurakamesi; |
| --- | --- |

—

monokultuurne põldmurakamesi;

| — | monokultuurne kanarbikumesi; |
| --- | --- |

—

monokultuurne kanarbikumesi;

| — | lehemesi. |
| --- | --- |

—

lehemesi.

Füüsikalised ja keemilised omadused:

| — | maksimaalne niiskusesisaldus: 18,5 %; |
| --- | --- |

—

maksimaalne niiskusesisaldus: 18,5 %;

| — | diastaasarv: vähemalt 9 punkti Schade’i skaalal. Vähese ensüümisisaldusega meesortide puhul peab näitaja nimetatud skaalal olema vähemalt 4, eeldusel et nende hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus ei ületa 10 mg kilogrammi kohta; |
| --- | --- |

—

diastaasarv: vähemalt 9 punkti Schade’i skaalal. Vähese ensüümisisaldusega meesortide puhul peab näitaja nimetatud skaalal olema vähemalt 4, eeldusel et nende hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus ei ületa 10 mg kilogrammi kohta;

| — | maksimaalne hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus: 28 mg/kg. |
| --- | --- |

—

maksimaalne hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus: 28 mg/kg.

Õietolmu omadused:

üldiselt peaks õietolmukombinatsioon tervikuna vastama Galicia meesortide iseloomulikule õietolmukombinatsioonile.

Ühelgi juhul ei tohi kombinatsioon taimede Helianthus annuus – Olea europaea – Cistus ladanifer õietolmust ületada 5 % õietolmu kogusisaldusest.

Lisaks peavad kasutatavad õietolmukombinatsioonid olenevalt eespool nimetatud eri õiemee sortide päritolust vastama järgmistele tingimustele:

| a) | õiemesi (kõikidest kultuuridest): suurem osa õietolmust peab pärinema järgmistest liikidest: Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp-Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. ja Brassica sp.; |
| --- | --- |

a)

õiemesi (kõikidest kultuuridest): suurem osa õietolmust peab pärinema järgmistest liikidest: Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp-Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. ja Brassica sp.;

| b) | monokultuurne mesi:






  — | eukalüptimesi: eukalüpti (Eucaliptus sp.) õietolmu sisaldus peab olema vähemalt 70 %; |
| --- | --- | --- |

b)

monokultuurne mesi:

—

eukalüptimesi: eukalüpti (Eucaliptus sp.) õietolmu sisaldus peab olema vähemalt 70 %;

| — | kastanimesi: kastani (Castanea sp.) õietolmu sisaldus peab olema vähemalt 70 %; |
| --- | --- |

—

kastanimesi: kastani (Castanea sp.) õietolmu sisaldus peab olema vähemalt 70 %;

| — | põldmurakamesi: põldmuraka (Rubus sp.) õietolmu sisaldus peab olema vähemalt 45 %; |
| --- | --- |

—

põldmurakamesi: põldmuraka (Rubus sp.) õietolmu sisaldus peab olema vähemalt 45 %;

| — | kanarbikumesi: kanarbiku (Erica sp.) õietolmu sisaldus peab olema vähemalt 30 %; |
| --- | --- |

—

kanarbikumesi: kanarbiku (Erica sp.) õietolmu sisaldus peab olema vähemalt 30 %;

| c) | lehemesi: õietolmu spekter peab vastama Galicia taimestikule iseloomulikele taimedele, sealhulgas taksonitele Castanea sativa, Rubus, Cytisus/Genista ja Erica. |
| --- | --- |

c)

lehemesi: õietolmu spekter peab vastama Galicia taimestikule iseloomulikele taimedele, sealhulgas taksonitele Castanea sativa, Rubus, Cytisus/Genista ja Erica.

Organoleptilised omadused:

üldjuhul peavad värvi, lõhna ja maitse puhul olema meesortides esindatud vastavat päritolu õite organoleptilised omadused. Päritolust olenevalt on kõige tüüpilisemad organoleptilised omadused järgmised:

| — | õiemesi (kõikidest kultuuridest): nende värvus varieerub heledast merevaigukollasest tumeda merevaigukollaseni või tumedani. Neil on lille- või köögiviljalõhn. Nende magus maitse võib sisaldada erinevaid nüansse, see oleneb peamiselt taimestikust. Need võivad olla ka kootavad; |
| --- | --- |

—

õiemesi (kõikidest kultuuridest): nende värvus varieerub heledast merevaigukollasest tumeda merevaigukollaseni või tumedani. Neil on lille- või köögiviljalõhn. Nende magus maitse võib sisaldada erinevaid nüansse, see oleneb peamiselt taimestikust. Need võivad olla ka kootavad;

| — | monokultuurne eukalüptimesi: heleda merevaigu või merevaigu värvus, lillelõhn, millel on tavaliselt vahane tipunoot. Domineeriv maitse on magus, seda täiendab tavaliselt hapukas tipunoot ja lisaks võib tunda soolast tipunooti; |
| --- | --- |

—

monokultuurne eukalüptimesi: heleda merevaigu või merevaigu värvus, lillelõhn, millel on tavaliselt vahane tipunoot. Domineeriv maitse on magus, seda täiendab tavaliselt hapukas tipunoot ja lisaks võib tunda soolast tipunooti;

| — | monokultuurne kastanimesi: merevaigukollasest tumeda värvuseni, mõnikord punase varjundiga. Eelistatavalt taimelõhn. Domineeriv maitse on magus, seda täiendab tavaliselt soolakas tipunoot. Tuntav võib olla ka mõrkjas ja/või hapukas maitse. Need võivad olla kootavad; |
| --- | --- |

—

monokultuurne kastanimesi: merevaigukollasest tumeda värvuseni, mõnikord punase varjundiga. Eelistatavalt taimelõhn. Domineeriv maitse on magus, seda täiendab tavaliselt soolakas tipunoot. Tuntav võib olla ka mõrkjas ja/või hapukas maitse. Need võivad olla kootavad;

| — | monokultuurne põldmurakamesi: hele merevaigukollane kuni tume merevaigukollane värvus. Meel on lille- ja/või puuviljalõhn. Põhimaitse on magus, kuigi võib tunda hapukaid, soolaseid ja/või mõrusid tipunoote; |
| --- | --- |

—

monokultuurne põldmurakamesi: hele merevaigukollane kuni tume merevaigukollane värvus. Meel on lille- ja/või puuviljalõhn. Põhimaitse on magus, kuigi võib tunda hapukaid, soolaseid ja/või mõrusid tipunoote;

| — | monokultuurne kanarbikumesi: värvus varieerub merevaigukollasest tumeda merevaigukollaseni või tumedani ja on punaste varjunditega. Lõhn on taimne, kuid võib olla ka lillelõhn. Domineeriv maitse on magus, seda täiendab tavaliselt mõru tipunoot. Võivad esile tulla ka soolased ja/või happelised maitsed; |
| --- | --- |

—

monokultuurne kanarbikumesi: värvus varieerub merevaigukollasest tumeda merevaigukollaseni või tumedani ja on punaste varjunditega. Lõhn on taimne, kuid võib olla ka lillelõhn. Domineeriv maitse on magus, seda täiendab tavaliselt mõru tipunoot. Võivad esile tulla ka soolased ja/või happelised maitsed;

| — | lehemesi: tumeda merevaigu või tumeda värvusega ja sageli taimse lõhnaga. Magus maitse soolakate ja/või mõrude tipunootidega, mis võivad olla tuntavad. |
| --- | --- |

—

lehemesi: tumeda merevaigu või tumeda värvusega ja sageli taimse lõhnaga. Magus maitse soolakate ja/või mõrude tipunootidega, mis võivad olla tuntavad.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Nii tootmine kui ka järgnevad meevõtu-, ladustamis- ja pakendamistoimingud peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Mesi pakendatakse reguleeriva nõukogu vastavasse registrisse kantud rajatistes. Otsetarbimiseks ette nähtud mee pakendamise anumate mahutavuseks määratakse 500 – 1 000 g.

Anum peab olema suletud nii, et välditakse naturaalsete lõhnade kadu, lõhnade lisandumist ja ümbritseva õhu niiskust, mis võivad toodet kahjustada. Pakend peab olema valmistatud läbipaistvast ja värvitust klaasist, kuid ka muud materjalid võivad olla lubatud, kui need vastavad toidu pakendamise standarditele. Riiulitel välja pandud mesi peab olema pakendatud lubatud materjali.

Lisaks võib pakendamine toimuda üksnes pakendamisettevõtetes, kus mesi pärineb põllumajandusettevõtetest, mis on kantud kaitstud geograafilise tähise registrisse, ning kus toimub märgistamine ja vastumärgistamine kontrolliasutuse järelevalve all. Kõik need meetmed on kooskõlas sooviga säilitada toote kvaliteet ja tagada jälgitavus.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab.

Kaitstud geograafilise tähisega mesi „Miel de Galicia“ peab turustamisel sertifitseerimise järel kandma etiketti, mis vastab pakendajale ja mida kasutatakse ainult kaitstud mee puhul, ning tähtnumberkoodiga (järjestikku nummerdatud) erimärgistust, mille on kooskõlastanud, autoriseerinud ja väljastanud kontrolliasutus ning mis on varustatud geograafilise tähise logoga „Miel de Galicia“.

Etiketil ja erimärgistusel on kohustuslik teha märge „kaitstud geograafiline tähis“ ja näidata ära nimetus mõlemal kujul: „Miel de Galicia“ või „Mel de Galicia“.

Lehemee märgistusel võib olla märge „Miel de forêt“.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega mee „Miel de Galicia“ tootmis-, töötlemis- ja pakendamispiirkond hõlmab kogu Galicia autonoomse piirkonna territooriumi.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

See geograafiline tähis on registreeritud tänu selle mainele ja teatavatele iseloomulikele omadustele, mis on seotud tootmise looduskeskkonnaga.

Maine

Mesindus oli Galicias enim levinud enne suhkru kasutuselevõttu. Mett peeti selle magusa maitse ja mõne raviomaduse tõttu väärtuslikuks toiduaineks. Catastro de Ensenada andmetel oli aastatel 1752 ja 1753 Galicias 366 339 traditsioonilist taru (trobos või cortizos), mida võib mitmes kohas leida tänapäevalgi. See asjaolu näitab selgelt, et mesindus on olnud Galicias oluline juba antiikajast peale ja see kajastub sageli ka Galicia kohanimedes.

Terminitega cortín, albar, abellariza, albiza või albariza tähistatakse pealt avatud ovaalset, ümmargust või mõnikord nelinurkset maaehitist, mis koosneb kõrgetest seintest, mille eesmärk on kaitsta mesitarusid ja hoida ära loomade (eelkõige karude) sissetung. Neid teatava ajajärgu mälestusehitisi võib näha veel tänapäevalgi paljudel mägialadel, eelkõige Ancarese ja Caureli mäeahelike idanõlvadel ning Suido mäeahelikus.

1880. aastal ehitas Argozóni (Chantada, Lugo) preester Don Benigno Ledo esimese teisaldatavate raamidega taru ning mõne aasta pärast ehitas ta esimese perede paljundamiseks ja mesilasemade kasvatamiseks mõeldud taru, nimetades selle kasvandustaruks. Tema tähtsusest Galicia ja kogu Hispaania mesinduse ajaloos annab tunnistust ka asjaolu, et Roma Fábrega nimetab mesilaspreester Don Benigno Ledot oma mesindusraamatus esimeseks hispaanlaseks, kes kasutas teisaldatavate raamidega tarusid.

Esimene Galicias avaldatud mesindusteos on tõenäoliselt mesinduse käsiraamat, mille D. Ramón Pimentel Méndez kirjutas spetsiaalselt Galicia mesinikele (1893).

Galicia mett on kirjeldanud ka Hispaania põllumajandus-, kalandus- ja toiduaineministeerium 1996. aastal avaldatud Hispaania traditsiooniliste toodete ülevaates „Inventario español de productos tradicionales“ (lk 174–175). Sügispidustuste aegu on see toode üks tooteid, mis ostjaid kõige enam meelitab.

1998. aastal tegi Hispaania põllumajandus- ja kalandusministeerium uuringu Hispaania meekaubanduse kohta. Sellest ilmneb, et Loode-Hispaanias (Galicia) tarbitakse mett rohkem kui muudes Hispaania piirkondades ning lisaks on mesi selles piirkonnas kõrgema hinnaga. Tarbija on juba alates antiikajast Galicias toodetud mett hinnanud ja see on andnud sellele meele suurema kaubandusliku väärtuse – nähtus, mida ei kohta naabruses asuvates autonoomsetes piirkondades.

Looduskeskkonnaga seotud eriomadused

Pürenee poolsaare loodeosas asuv Galicia on üks iidsemaid Hispaania haldusüksusi, mille nimi on püsinud peaaegu muutumatuna Rooma vallutustest peale (roomlased nimetasid seda piirkonda Gallaecia) ja millel on olnud enam kui kaheksa sajandi jooksul umbes samad piirid. Selle piirkonna halduspiir langeb kokku geograafiliste piiridega, mis nii põhjas ja lõunas kui ka läänes ja idas on hoidnud ala naaberpiirkondadest eraldi – asjaolu, mis seletab ka piirkonna algse keele säilimist.

See geograafiline eraldatus mõjutab ka Galicia kliimat. Jõesuudmed ja -orud, mille kaudu jõuavad sisemaale ookeani mõjud suunaga edelast kirdesse (sellist nähtust ei esine kusagil mujal Hispaania rannikul), ning mäeahelikud, mis piiravad eri õhufrontide läbipääsu, loovad selles piirkonnas erilised temperatuuri ja sademete tingimused.

Ka pinnavormide, kivimite ja mullastiku poolest erineb suurem osa Galicia territooriumist muudest tavapärase mesindusega tegelevatest Vahemere piirkondadest. Happelised mullad, mis on siin ülekaalus, määravad ära kohaliku taimestiku ning seega ka õienektari ja mee omadused.

Seetõttu on tegemist loodusalaga, mis erineb selgelt ülejäänud Ibeeria poolsaarest. See erinevus tuleneb geomorfoloogilistest, klimaatilistest, bioloogilistest ja mullastikutingimustest, mille tulemusena on seal välja kujunenud nendele loodustingimustele vastav taimestik.

Galicia alad on üpris sarnased kõiges, mis hõlmab meetootmiseks vajalikku nektarit andvaid taimi. Kõige suuremad erinevused, mis Galicia meetootmist iseloomustavad, tulenevad peamiste meetaimede esinemise rohkusest. Enamikus Galicias toodetud metes on viis peamist taksonit: Castanea sativa, Rubus, t. Cytisus, Erica ja Eucalyptus. Näiteks rannikualadel on väga palju eukalüpte. Sisemaal asuvatel meetootmisaladel võimaldab mett toota asjaolu, et seal on kolm taimeliiki: Castanea Sativa, Erica ja Rubus.

Galicia geograafiline asend ja selle omapära võimaldavad toota ainult talle iseloomulike omadustega mett, mis erineb seega teistes piirkondades toodetud meesortidest.

Üks kõige kasulikum analüüsimeetod mee geograafilise eripära kindlaksmääramisel on õietolmuanalüüs. Selle analüüsi alusel võib väita, et Galicia meele iseloomulikud omadused võrreldes muud päritolu meega põhinevad järgmisel:

| — | tüüpilised ja eksklusiivsed õietolmukombinatsioonid, mis eristavad seda mett muu hulgas naaberpiirkondades toodetud meest; |
| --- | --- |

—

tüüpilised ja eksklusiivsed õietolmukombinatsioonid, mis eristavad seda mett muu hulgas naaberpiirkondades toodetud meest;

| — | Labiaceae perekonna taimede ning liikide Lavandula, Rosmarinus, Thymus, Mentha jm õietolm puudub või on esindatud vähesel määral (alla 1 %); |
| --- | --- |

—

Labiaceae perekonna taimede ning liikide Lavandula, Rosmarinus, Thymus, Mentha jm õietolm puudub või on esindatud vähesel määral (alla 1 %);

| — | liikide Helianthus annuus, Citrus või Olea europaea õietolm puudub või on esindatud vähesel määral (alla 1 %); |
| --- | --- |

—

liikide Helianthus annuus, Citrus või Olea europaea õietolm puudub või on esindatud vähesel määral (alla 1 %);

| — | liigi Cistus ladanifer õietolm puudub või on esindatud vähesel määral (alla 1 %); |
| --- | --- |

—

liigi Cistus ladanifer õietolm puudub või on esindatud vähesel määral (alla 1 %);

| — | liikide Hedysarum coronarium, Hypecoum procumbens ja Diplotaxis erucoides õietolm puudub. |
| --- | --- |

—

liikide Hedysarum coronarium, Hypecoum procumbens ja Diplotaxis erucoides õietolm puudub.

Kokkuvõtteks võib öelda, et Galicia meel on hulk eriomadusi, mida võib põhjendada looduskeskkonnaga.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego_de_condiciones_Miel_de_Galicia_julio_2020_final.pdf

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---