# Europeiska unionens C 89/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 89 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången16 mars 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 89

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången16 mars 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 89/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 89/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 89/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10111 — CVC/Vivartia Holdings) (
  1
  ) | 3 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 89/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion) (
  1
  )

1

1

2021/C 89/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group) (
  1
  )

1

2

2021/C 89/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10111 — CVC/Vivartia Holdings) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 89/04 | Eurons växelkurs — 15 mars 2021 | 4 |
| 2021/C 89/05 | Informationsmeddelande om specifikationer för märkning av plastprodukter för engångsbruk | 5 |
| 2021/C 89/06 | Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen Beslut nr H10 av den 21 oktober 2020 om arbetssätt och sammansättning i tekniska kommissionen för informationsbehandling inom administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (
  1
  ) | 6 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 89/04

Eurons växelkurs — 15 mars 2021

4

2021/C 89/05

Informationsmeddelande om specifikationer för märkning av plastprodukter för engångsbruk

5

2021/C 89/06

Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen Beslut nr H10 av den 21 oktober 2020 om arbetssätt och sammansättning i tekniska kommissionen för informationsbehandling inom administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (
  1
  )

1

6

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 89/07 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 11 |
| 2021/C 89/08 | Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 | 19 |
| 2021/C 89/09 | Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 | 23 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2021/C 89/07

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

11

2021/C 89/08

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

19

2021/C 89/09

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 16.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10028 — Black Diamond Capital Management/Investindustrial Group/Phenolic Specialty Resins Business of Hexion)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 89/01)

Kommissionen beslutade den 19 januari 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10028. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10028. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10190 — OTPP/KKR/Caruna Group)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 89/02)

Kommissionen beslutade den 10 mars 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10190. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10190. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10111 — CVC/Vivartia Holdings)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 89/03)

Kommissionen beslutade den 8 mars 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10111. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10111. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 16.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/4

---

Eurons växelkurs (1)

15 mars 2021

(2021/C 89/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1920 |
| JPY | japansk yen | 130,17 |
| DKK | dansk krona | 7,4362 |
| GBP | pund sterling | 0,85670 |
| SEK | svensk krona | 10,1850 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1084 |
| ISK | isländsk krona | 153,50 |
| NOK | norsk krona | 10,0988 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,193 |
| HUF | ungersk forint | 367,63 |
| PLN | polsk zloty | 4,5914 |
| RON | rumänsk leu | 4,8845 |
| TRY | turkisk lira | 8,9852 |
| AUD | australisk dollar | 1,5419 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4874 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,2553 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6588 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6040 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 351,97 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,7316 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7508 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5798 |
| IDR | indonesisk rupiah | 17 165,81 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9021 |
| PHP | filippinsk peso | 57,868 |
| RUB | rysk rubel | 87,1471 |
| THB | thailändsk baht | 36,630 |
| BRL | brasiliansk real | 6,6896 |
| MXN | mexikansk peso | 24,6610 |
| INR | indisk rupie | 86,4925 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1920

JPY

japansk yen

130,17

DKK

dansk krona

7,4362

GBP

pund sterling

0,85670

SEK

svensk krona

10,1850

CHF

schweizisk franc

1,1084

ISK

isländsk krona

153,50

NOK

norsk krona

10,0988

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,193

HUF

ungersk forint

367,63

PLN

polsk zloty

4,5914

RON

rumänsk leu

4,8845

TRY

turkisk lira

8,9852

AUD

australisk dollar

1,5419

CAD

kanadensisk dollar

1,4874

HKD

Hongkongdollar

9,2553

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6588

SGD

singaporiansk dollar

1,6040

KRW

sydkoreansk won

1 351,97

ZAR

sydafrikansk rand

17,7316

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7508

HRK

kroatisk kuna

7,5798

IDR

indonesisk rupiah

17 165,81

MYR

malaysisk ringgit

4,9021

PHP

filippinsk peso

57,868

RUB

rysk rubel

87,1471

THB

thailändsk baht

36,630

BRL

brasiliansk real

6,6896

MXN

mexikansk peso

24,6610

INR

indisk rupie

86,4925

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 16.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/5

---

Informationsmeddelande om specifikationer för märkning av plastprodukter för engångsbruk

(2021/C 89/05)

Kommissionen vill underrätta relevanta aktörer och myndigheter i medlemsstaterna om att för att stödja genomförandet av skyldigheten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/904 (1) beträffande märkning av vissa plastprodukter för engångsbruk, från och med den 3 juli 2021, och i enlighet med kravet i artikel 7.2 i det direktivet, har kommissionen antagit genomförandeförordning (EU) 2020/2151 (2) om fastställande av harmoniserade specifikationer för märkning av plastprodukter för engångsbruk som finns förtecknade i del D i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/904 och tillhörande rättelser.

Märkningen gäller de plastprodukter för engångsbruk som förtecknas i del D i bilagan till direktiv (EU) 2019/904. Det rör sig om följande produkter:

| (1) | Sanitetsbindor (dambindor), tamponger och tampongapplikatorer. |
| --- | --- |

(1)

Sanitetsbindor (dambindor), tamponger och tampongapplikatorer.

| (2) | Våtservetter, det vill säga på förhand våta servetter för personlig hygien eller användning i hushåll. |
| --- | --- |

(2)

Våtservetter, det vill säga på förhand våta servetter för personlig hygien eller användning i hushåll.

| (3) | Tobaksvaror med filter och filter som marknadsförs för användning i kombination med tobaksvaror. |
| --- | --- |

(3)

Tobaksvaror med filter och filter som marknadsförs för användning i kombination med tobaksvaror.

| (4) | Muggar. |
| --- | --- |

(4)

Muggar.

Piktogram i vektoriserat format

Med hänvisning till de harmoniserade märkningskraven i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2020/2151 med beaktande av rättelserna, följer nedan webblänken till de vektoriserade piktogrammen, i den ordning de anges i bilagorna I-IV till tillämpningsförordningen, på alla officiella språk i EU:s medlemsstater (i inofficiell också till iriska, även om den inte ingår i tillämpningsförordningen).

https://ec.europa.eu/environment/topics/plastics/single-use-plastics/sups-marking-specifications_en

---

(1)  EUT L 155, 12.6.2019, s. 1.

(2)  EUT L 428, 18.12.2020, s. 57.

---

| 16.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/6

---

ADMINISTRATIVA KOMMISSIONEN FÖR SAMORDNINGAV DE SOCIALA TRYGGHETSSYSTEMEN

Beslut nr H10

av den 21 oktober 2020

om arbetssätt och sammansättning i tekniska kommissionen för informationsbehandling inom administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen

(Text av betydelse för EES och för avtalet mellan EG och Schweiz)

(2021/C 89/06)

ADMINISTRATIVA KOMMISSIONEN FÖR SAMORDNING AV DE SOCIALA TRYGGHETSSYSTEMEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av artikel 72 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (1), enligt vilken administrativa kommissionen ska främja och utveckla samarbete mellan medlemsstaterna genom att modernisera förfarandena för informationsutbyte, särskilt genom att anpassa informationsflödet mellan institutionerna till elektroniskt utbyte, med beaktande av informationsbehandlingens utveckling i varje medlemsstat, samt anta regler för en gemensam struktur för informationsbehandlingstjänster, särskilt när det gäller säkerhet och användning av standarder, och fastställa närmare bestämmelser om hur den gemensamma delen av dessa tjänster ska fungera, och

med beaktande av artikel 73 i förordning (EG) nr 883/2004, enligt vilken administrativa kommissionen ska inrätta och fastställa arbetssätt och sammansättning för en teknisk kommission för informationsbehandling, som ska utarbeta rapporter och avge motiverade yttranden innan administrativa kommissionen fattar beslut enligt artikel 72 d.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Administrativa kommissionen ska inrätta en teknisk kommission för informationsbehandling enligt artikel 73.1 i förordning (EG) nr 883/2004. Denna kommission ska kallas tekniska kommissionen.

2.   Tekniska kommissionens arbetsuppgifter anges i artikel 73.2 i förordning (EG) nr 883/2004.

3.   Tekniska kommissionens mandat ska med hänsyn tagen till dess särskilda arbetsuppgifter fastställas av administrativa kommissionen, som kan ändra dessa uppgifter efter behov.

Artikel 2

1.   Tekniska kommissionen ska bestå av två ledamöter från varje medlemsstat, varav den ena ska utses till ordinarie ledamot och den andra till suppleant.

2.   Uppgifter om varje medlemsstats företrädare ska lämnas till administrativa kommissionens sekretariat av medlemsstatens regeringsföreträdare i administrativa kommissionen.

3.   Vid tekniska kommissionens sammanträden får ledamöterna åtföljas av en eller flera experter när de frågor som behandlas kräver detta.

4.   Varje delegation får i regel inte bestå av fler än fyra personer.

5.   Företrädaren för Europeiska kommissionen i administrativa kommissionen, eller en person som utsetts av denna företrädare, ska fungera som rådgivare i tekniska kommissionen.

6.   Företrädaren för Europeiska kommissionen, dennes suppleant eller en annan person som utses av administrativa kommissionens sekretariat får närvara vid alla sammanträden i tekniska kommissionen och dess tillfälliga arbetsgrupper. Vid dessa sammanträden får också företrädare för den berörda avdelningen inom Europeiska kommissionen delta, om detta är relevant för den fråga som behandlas.

7.   En företrädare för administrativa kommissionens sekretariat ska närvara vid alla sammanträden i tekniska kommissionen och dess tillfälliga arbetsgrupper.

Artikel 3

1.   Ordförandeskapet i tekniska kommissionen ska innehas ett halvår i taget av antingen en ordinarie ledamot eller en annan företrädare från den stat vars företrädare i administrativa kommissionen innehar ordförandeskapet i den kommissionen under samma tidsperiod.

2.   Om sittande ordförande är förhindrad att delta i ett av tekniska kommissionens sammanträden ska han/hon ersättas av sin suppleant.

3.   Tekniska kommissionens ordförande får ge sekretariatet anvisningar för kommande sammanträden och för genomförandet av de uppgifter som hör till tekniska kommissionen.

Artikel 4

Tekniska kommissionen ska sammankallas genom skriftlig kallelse som sekretariatet i samråd med tekniska kommissionens ordförande sänder till ledamöterna och till företrädaren för Europeiska kommissionen senast tio arbetsdagar före sammanträdet.

Artikel 5

Tekniska kommissionen ska vid behov anta sina rapporter och motiverade yttranden på grundval av teknisk dokumentation och undersökningar. Kommissionen kan från de nationella myndigheterna begära in all information som den anser nödvändig för att den ska kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt.

Artikel 6

1.   Tekniska kommissionen får inrätta tillfälliga arbetsgrupper med ett begränsat antal personer för att behandla specifika frågor och lägga fram förslag för tekniska kommissionen.

Tekniska kommissionen ska i en skriftlig fullmakt beskriva de uppgifter som dessa arbetsgrupper ska ha och när dessa uppgifter ska vara slutförda.

2.   Tillfälliga arbetsgrupper ska ledas av en person som utses av ordföranden för tekniska kommissionen i samråd med företrädaren för Europeiska kommissionen eller i annat fall av en expert som företräder samma stat som administrativa kommissionens ordförande.

3.   Den tillfälliga arbetsgruppens ordförande ska kallas till tekniska kommissionens sammanträde när en rapport från den tillfälliga arbetsgruppen behandlas.

Artikel 7

En företrädare för administrativa kommissionens sekretariat ska förbereda och organisera tekniska kommissionens sammanträden.

Artikel 8

1.   Rapporter, motiverade yttranden och alla andra ärenden som rör de uppgifter som tekniska kommissionen har fått i uppdrag av administrativa kommissionen i enlighet med artikel 1.3 ska antas och beslutas med kvalificerad majoritet av alla ledamöter i tekniska kommissionen, i enlighet med de omröstningsbestämmelser som tillämpas av Europeiska unionens råd. Varje medlemsstat har en röst som ska avges av den ordinarie ledamoten eller av suppleanten. I tekniska kommissionens rapporter, motiverade yttranden och andra ärenden som beslutats av tekniska kommissionen ska det anges om de har antagits eller beslutats enhälligt eller med kvalificerad majoritet. Minoritetens synpunkter eller reservationer ska anges.

När tekniska kommissionen beslutar om de uppgifter som avses i artikel 1.3 kan administrativa kommissionen fatta det slutliga beslutet i ärendet om detta krävs av fem medlemsstater inom fem arbetsdagar från det att tekniska kommissionens beslut delges administrativa kommissionen.

2.   När en av tekniska kommissionens ordinarie ledamöter är ordförande ska dennes suppleant rösta för den medlemsstaten.

Ordföranden ska uppmana alla närvarande ledamöter som lägger ned sin röst att ange orsaken till detta.

3.   Om majoriteten av de närvarande ledamöterna lägger ned sina röster ska det förslag som tagits upp till omröstning inte anses ha behandlats.

4.   Tekniska kommissionen får besluta att anta rapporter och motiverade yttranden genom skriftligt förfarande om ett sådant förfarande har godkänts vid ett tidigare sammanträde i tekniska kommissionen.

I detta syfte ska ordföranden delge tekniska kommissionens ledamöter den text som ska antas. Ledamöterna ska ges en bestämd tidsfrist på minst tio arbetsdagar, inom vilken de har möjlighet att ange om de antar eller avslår den föreslagna texten eller avstår från att rösta. Om inget svar lämnas inom den bestämda tidsfristen ska detta anses som en ja-röst.

Ordföranden får också besluta att inleda ett skriftligt förfarande om ingen tidigare överenskommelse har nåtts under ett sammanträde i tekniska kommissionen. I sådana fall ska bara skriftliga överenskommelser om den föreslagna texten räknas som ja-röster och en tidsfrist på minst 15 arbetsdagar ska ges.

Ordföranden ska vid utgången av den bestämda tidsfristen upplysa ledamöterna om resultatet av omröstningen. Ett beslut som fått det krävda antalet ja-röster ska anses som antaget den sista dag som fastställts för den period inom vilken ledamöterna ombetts svara.

5.   Om en ledamot i tekniska kommissionen under det skriftliga förfarandet föreslår en ändring av texten ska ordföranden antingen

| a) | återuppta det skriftliga förfarandet genom att delge ledamöterna den föreslagna ändringen i enlighet med förfarandet i punkt 4; beroende på ändringens art kan den tidsfrist som avses i punkt 4 förkortas till fem arbetsdagar, eller |
| --- | --- |

a)

återuppta det skriftliga förfarandet genom att delge ledamöterna den föreslagna ändringen i enlighet med förfarandet i punkt 4; beroende på ändringens art kan den tidsfrist som avses i punkt 4 förkortas till fem arbetsdagar, eller

| b) | ställa in det skriftliga förfarandet för att få ärendet diskuterat vid nästa sammanträde, beroende på vilket förfarande ordföranden finner lämpligt för ärendet i fråga. |
| --- | --- |

b)

ställa in det skriftliga förfarandet för att få ärendet diskuterat vid nästa sammanträde, beroende på vilket förfarande ordföranden finner lämpligt för ärendet i fråga.

Artikel 9

1.   Preliminär dagordning för varje sammanträde i tekniska kommissionen ska upprättas av sekretariatet i samråd med tekniska kommissionens ordförande.

Vid behov får sekretariatet, innan en punkt tas med på dagordningen, be de berörda delegationerna att avge ett skriftligt yttrande om den berörda frågan.

Den preliminära dagordningen ska i regel omfatta de punkter för vilka en ansökan lämnas in av en ledamot eller av företrädaren för Europeiska kommissionen.

2.   Den preliminära dagordningen ska sändas till ledamöterna i tekniska kommissionen och till de personer som nämns i artikel 2.6 senast 15 arbetsdagar före varje sammanträde. En reviderad version av dagordningen får sändas fem arbetsdagar före sammanträdet.

Handlingar som gäller punkter på dagordningen som kräver beslut eller yttranden vid ett sammanträde bör i princip göras tillgängliga senast tio arbetsdagar före sammanträdet. Detta gäller inte handlingar med allmänna upplysningar som inte behöver godkännas, vid exceptionella omständigheter eller i andra fall som kan godkännas av tekniska kommissionen enligt artikel 14.

3.   Dagordningen ska godkännas av tekniska kommissionen vid sammanträdets öppnande.

För att lägga till ytterligare en punkt på den preliminära dagordningen krävs enhällighet i tekniska kommissionen.

Artikel 10

1.   Administrativa kommissionens sekretariat ska utarbeta protokoll från tekniska kommissionens sammanträden. Protokollen ska godkännas av tekniska kommissionen i den engelska versionen.

2.   Den engelska versionen av protokollen kommer att sändas till delegationerna för översyn senast en månad före nästa sammanträde i tekniska kommissionen.

Artikel 11

1.   Tekniska kommissionen ska efter varje sammanträde skicka en skriftlig rapport till administrativa kommissionen om sina aktiviteter och resultat.

2.   På begäran av ordföranden för administrativa kommissionen ska ordföranden för tekniska kommissionen rapportera om tekniska kommissionens aktiviteter och resultat vid administrativa kommissionens sammanträden.

Artikel 12

Alla föreslagna åtgärder från den tekniska kommissionen som medför kostnader som ska bäras av Europeiska kommissionen måste godkännas av företrädaren för den institutionen.

Artikel 13

Rapporter, motiverade yttranden, dagordningar, protokoll och andra handlingar som stöder verksamheten i tekniska kommissionen ska vara skrivna på engelska.

Artikel 14

I den mån det är nödvändigt får tekniska kommissionen enhälligt enas om att göra den nuvarande arbetsordningen mer detaljerad och specificerad.

Artikel 15

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Det ska tillämpas från och med dagen för offentliggörandet.

Artikel 16

Detta beslut ersätter beslut nr H8 av den 17 december 2015 (uppdaterat med smärre tekniska förtydliganden den 9 mars 2016).

Moira KETTNER

Administrativa kommissionens ordförande

---

(1)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

1

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 16.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/11

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2021/C 89/07)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”MARSANNAY”

PDO-FR-A0175-AM01

Datum för meddelandet: 14 december 2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Geografiskt område

I kapitel 1 punkt IV.1 läggs orden ”på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex” till efter ”Côte-d’Or”.

Denna redaktionella ändring gör det möjligt att hänvisa till det geografiska området i förhållande till den version av den officiella geografiska kodexen (vilken utarbetats av den franska nationella statistikbyrån INSEE) som var i kraft 2019 och juridiskt sett säkra avgränsningen av det geografiska området.

Det geografiska områdets avgränsning förblir oförändrad.

Vidare läggs en mening till i syfte att informera aktörerna om att det tillhandahålls kartografiska handlingar med anknytning till geografiskt fördelat stöd på INAO:s webbplats.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar.

2.   Avgränsat odlingsområde

Punkt 2 ersätts med följande bestämmelser: ”Vinet framställs av druvor från jordbrukslotter i det odlingsområde som har godkänts av Institut national de l’origine et de la qualité (det nationella institutet för ursprung och kvalitet) vid sammanträdet i den behöriga nationella kommittén den 19 juni 2019.”

Syftet med ändringen är att ange det datum då den behöriga nationella myndigheten godkände det nya avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen av odlingsområdet handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordbrukslotter som lämpar sig för produktion av vin med den berörda skyddade ursprungsbeteckningen.

Genom ändringen avlägsnas även avgränsningens åtskillnad med avseende på de olika typerna av vin i produktspecifikationen, i och med att denna åtskillnad redan var införlivad i avgränsningen. Det gör det enklare att upprätta produktspecifikationen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

3.   Omedelbart närområde

I kapitel I punkt IV.3 läggs orden ”på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex” till efter ”kommuner”.

Denna redaktionella ändring gör det möjligt att hänvisa till det omedelbara närområdet i den version av den officiella geografiska kodexen, utarbetad av den franska nationella statistikbyrån INSEE, som var i kraft 2019.

Områdets avgränsning förblir oförändrad.

Tillägget av denna hänvisning gör det möjligt att juridiskt sett säkra fastställandet av det omedelbara närområdet, för att se till att det inte längre fram påverkas av sammanslagningar eller uppdelningar av kommuner eller delar av kommuner eller namnändringar.

Förteckningen över de kommuner som utgör det omedelbara närområdet har även uppdaterats utan några ändringar av området, i syfte att ta hänsyn till administrativa ändringar som genomfördes före 2019.

Avsnittet ”Ytterligare villkor” i det sammanfattande dokumentet ändras i enlighet med detta.

4.   Ändring av kontrollorganets namn

Kapitel III punkt II i produktspecifikationen för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Marsannay” uppdateras med avseende på hänvisningar till kontrollorganet.

Avsnittet ”Övrig information” i det sammanfattande dokumentet ändras i enlighet med detta.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Marsannay

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Analytisk beskrivning

Vinerna är torra stilla vita och röda viner samt roséviner.

De vita vinernas naturliga alkoholhalt är minst 11 volymprocent.

De röda vinerna och rosévinerna har en naturlig alkoholhalt på minst 10,5 volymprocent.

Efter berikning har rosévinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

Efter berikning har de vita och röda vinerna en total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent.

De röda vinerna har vid buteljering en högsta halt av äppelsyra på 0,4 gram per liter.

De färdiga vinerna, som är redo att släppas ut på marknaden, har följande högsta halt av jäsbart socker (glukos och fruktos):

| | Vita viner






  — | 3 gram per liter. |
| --- | --- | --- |

Vita viner

—

3 gram per liter.

| — | eller 4 gram per liter, om den totala syrahalten är minst 55,10 milliekvivalenter per liter, dvs. 4,13 gram per liter, uttryckt som vinsyra (eller 2,7 gram per liter, uttryckt som svavelsyra). |
| --- | --- |

—

eller 4 gram per liter, om den totala syrahalten är minst 55,10 milliekvivalenter per liter, dvs. 4,13 gram per liter, uttryckt som vinsyra (eller 2,7 gram per liter, uttryckt som svavelsyra).

| | Roséviner






  — | 3 gram per liter. |
| --- | --- | --- |

Roséviner

—

3 gram per liter.

| | Röda viner






  — | 2 gram per liter. |
| --- | --- | --- |

Röda viner

—

2 gram per liter.

Dessa är de standarder i unionslagstiftningen som tillämpas i fråga om den högsta totala alkoholhalten, den lägsta verkliga alkoholhalten, den lägsta totala syrahalten, högsta halten av flyktiga syror och den högsta totala halten av svaveldioxid.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent): | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent): | |
| Lägsta totala syrahalt: | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter): | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter): | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent):

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent):

Lägsta totala syrahalt:

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter):

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter):

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Särskilda oenologiska metoder

Planteringstäthet

Odlingsmetoder

Planteringstätheten ska vara minst 9 000 stockar per hektar, med ett avstånd på högst 1,25 meter mellan raderna och minst 0,50 meter mellan vinstockarna i en rad.

Vinstockarna måste inte planteras i rader, under förutsättning att minsta planteringstäthet respekteras och att avståndet mellan vinstockarna överstiger 0,50 meter.

Beskärningsbestämmelser

Odlingsmetoder

Vinerna framställs av druvor från vinstockar som beskärs i enlighet med följande bestämmelser:

Allmänna bestämmelser

Vita viner:

| — | Kortskottsbeskärning (cordon de Royat-metoden och dubbla Royat-metoden), antalet skott per vinstock ska då vara högst 10. |
| --- | --- |

—

Kortskottsbeskärning (cordon de Royat-metoden och dubbla Royat-metoden), antalet skott per vinstock ska då vara högst 10.

| — | Långskottsbeskärning enligt den enkla guyotmetoden, antalet skott per vinstock ska då vara högst 8. |
| --- | --- |

—

Långskottsbeskärning enligt den enkla guyotmetoden, antalet skott per vinstock ska då vara högst 8.

| — | Beskärning enligt ”Chablis”-metoden, enbart för druvsorten chardonnay B, och antalet skott per vinstock ska då vara högst 8. |
| --- | --- |

—

Beskärning enligt ”Chablis”-metoden, enbart för druvsorten chardonnay B, och antalet skott per vinstock ska då vara högst 8.

Röda viner och roséviner

Vinstockarna beskärs med någon av följande tekniker, med högst 8 skott per stock:

| — | Kortskottsbeskärning (cordon de Royat-metoden, dubbla Royat-metoden, gobeletmetoden och solfjädersform). |
| --- | --- |

—

Kortskottsbeskärning (cordon de Royat-metoden, dubbla Royat-metoden, gobeletmetoden och solfjädersform).

| — | Långskottsbeskärning enligt den enkla guyotmetoden. |
| --- | --- |

—

Långskottsbeskärning enligt den enkla guyotmetoden.

Särskilda bestämmelser

Etableringsperioden är högst 2 år för en beskärning av typen cordon. Under denna period tillåts dubbel guyotbeskärning med högst 5 skott på varje lång gren.

Enkel guyotbeskärning kan anpassas enligt följande:

| — | Med en andra kort årsgren som gör det möjligt att år från år växla huvudgrenens position. |
| --- | --- |

—

Med en andra kort årsgren som gör det möjligt att år från år växla huvudgrenens position.

| — | Med en kortare huvudgren med högst 3 skott och en kort årsgren med högst 2 skott. |
| --- | --- |

—

Med en kortare huvudgren med högst 3 skott och en kort årsgren med högst 2 skott.

Oavsett beskärningsmetod får vinstockarna beskäras med extra skott, under förutsättning att antalet fruktbärande grenar per vinstock detta år, vid det tillväxtstadium som motsvarar 11 eller 12 blad, inte är fler än det antal skott som anges i beskärningsbestämmelserna.

Oenologiska metoder

Särskild oenologisk metod

Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna för de röda vinerna inom en koncentrationsgräns på 10 %.

Vid framställning av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar.

All användning av ekspån är förbjuden.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent för de röda och vita vinerna och 13 volymprocent för rosévinerna.

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

b.   Högsta avkastning

Röda viner

58 hektoliter/hektar.

Vita viner

64 hektoliter/hektar.

Roséviner

65 hektoliter/hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och vinet bereds och lagras inom följande kommuner i departementet Côte-d’Or: Chenôve, Couchey och Marsannay-la-Côte.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Beskrivning av samband

Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området är beläget längst norrut bland vinodlingarna ”Côte de Nuits”, vilka ligger längs rätlinjiga sluttningar som sträcker ut sig i omkring 25 kilometer i riktningen nord–syd. Dessa sluttningar av tektoniskt ursprung åtskiljer kalkplatåerna i ”Hautes Côtes” västerut, på en höjd mellan 400 och 500 meter, och slätten i Bresse österut, en tertiär gravsänka vars höjd, vid ”Côte”, är nästan 250 meter.

Ett friskt kustklimat är dominerande, med inslag av kontinental- och Medelhavsinfluenser som floderna Rhône och Saône för med sig. Den regionala kustkaraktären visar sig genom måttlig och regelbunden nederbörd (omkring 750 millimeter per år), utan uttalade perioder av torka under sommaren. Den årliga medeltemperaturen är 10,5 °C, vilket vittnar om det något svala klimatet.

”Côte”, öster om bergsmassivet Morvan och platåerna i Bourgogne, gynnas av ett klimatmässigt skydd som ger ett varmare mesoklimat och en brist på nederbörd som är märkbar i regionen.

Det geografiska området omfattar kommunerna Marsannay-la-Côte, Couchey och Chenove, söder om Dijon, i departementet Côte-d’Or, Bourgogne.

Den främre delen av ”Côte”, på ungefär 150 meters höjd, har en relativt jämn topografi. Det kontrasteras mot en stor torr dalgång i mötet mellan de två dalsänkor som dränerar inlandet. Andra mindre dalsänkor åtföljs även av små alluvialkoner.

Söder om dalgången utgörs sluttningen av kalk- och märgelrika delar (kalkhaltig lera) från juraperioden där kalktypen ”Comblanchien”, som är särskilt kompakt, utgör grunden. En massiv sprickbildning går parallellt med sluttningen och har gett upphov till långa remsor med olika nivåskillnader. På så vis framträder märgel från Lias-perioden (äldre jura), kalktypen ”Calcaires à entroques” och märgel från Bajoc-perioden (mellersta jura), kalktyperna ”calcaires à chailles”, oolitisk kalk och ”Calcaire de Comblanchien” från Bathon-perioden (mellersta jura).

Norrut är sprickbildningen mindre och det förekommer kalk från Bathon-perioden.

Kalksubstratet på sluttningarna och vid foten döljs av en blandning av talusanhopningar, lera och silt som uppkommit till följd av förändringar av den undre delen av jordmånen och underliggande formationer. Typen av blandning beror på var de är belägna i raskäglan. De är mycket steniga och inte särskilt kompakta på sluttningen, och innehåller mer fina partiklar och är djupare (några decimeter upp till en meter) vid foten.

Vid dalgångens mynning sträcker en stor alluvialkon ut sig mot slätten. Den består av alluviala formationer som är grusiga, kalkrika och väldränerade.

De odlingsområden som används för skörd av druvor är belägna nederst vid den främre delen av ”Côte” samt på alluvialkoner med grusjord.

Jordmånen är inte särskilt utvecklad, generellt sett karbonathaltig, inte särskilt kompakt och är väldränerad. Den kännetecknas dock av en hög halt av lera, i synnerhet vid foten och de märgelrika delarna. Jordmånen vid den stora alluvialkonen är mycket filtrerande, inte särskilt lerhaltig och rik på kalksten.

Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

De första konkreta tecknen på vinodling i det geografiska området daterar sig till år 530 och rapporteras av Gregorius av Tours. I Histoire des Francs anger han, med avseende på staden Dijon, att det västerut ligger mycket bördiga berg som är täckta av vinrankor och förser invånarna med ett så förnämt falernervin att de inte nedlåter sig till att dricka vin från Ascalon.

Från och med 600-talet bekräftar flertalet arkiv att det finns vinodlingar i ”Marsannay”, exempelvis genom gåvorna till klostret i Bèze år 658, kyrkan Saint-Etienne i Dijon år 882 och klosterkyrkan i Epoisses år 1189 etc.

Hertigarna av Bourgogne innehar, från och med 1000-talet, en jordegendom i Chenove där det år 1238 uppförs en ”jäsningskällare” som är utrustad med två pressar. När jordegendomen tillfaller kungen av Frankrike börjar den kallas ”Clos du roi”.

Till och med 1800-talet producerar vinodlingarna, där ”fina druvsorter” – pinot – har planterats, viner med gott anseende. Författarna noterar att vinproduktionen från och med 1850 blir mer och mer inriktad på alldagliga viner som främst framställs av druvsorten ”gamay”. Under den här tidsperioden fördubblas befolkningen i Dijon, och behovet av ”alldagliga viner” ökar följaktligen i samma utsträckning. Kommunerna Chenove, Marsannay och Couchey, som ligger precis utanför Dijon, övergår således till denna typ av produktion på bekostnad av ”fina viner”. Producenterna organiserar sig kollektivt kring denna blomstrande ekonomi genom att inrätta föreningar för ömsesidig hjälp i Marsannay 1850 och i Couchey 1855 och i och med tillkomsten av Dijon-områdets vinodlarsyndikat 1891. Slutet av 1800-talet och tillhörande hälsokriser och ekonomiska kriser leder till en tillbakagång för vinodlingarna.

Från och med 1930-talet inleds långsamt återhämtningen, med en produktion som är inriktad på ”fina viner”. Under 1960-talet har druvsorten ”gamay” mer eller mindre försvunnit och lämnat plats åt vinodlingar, med druvsorten pinot noir N, vars anseende kommer att befästas med produktionen av roséviner. Dessa viner saluförs sedan 1937 med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bourgogne”. Vinodlarsyndikaten i Marsannay och Couchey arbetar då för att utveckla de återupplivade vinodlingarna. Anseendet ökar och 1961 får man möjlighet att till den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bourgogne” ansluta namnet ”Marsannay” (och ”Rosé de Marsannay” för roséviner).

År 1987 erkänns slutligen den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Marsannay” genom dekret. Beteckningen är förbehållen vita viner, roséviner och röda viner.

Vinodlingarna sköts enligt den praxis som gäller i hela ”Côte de Nuits”: en planteringstäthet på över 9 000 stockar per hektar och ett druvbestånd som främst består av druvsorterna chardonnay B et pinot noir N. Producenterna är medvetna om det kulturarvsvärde som deras marker utgör och ägnar särskild omsorg åt att bevara deras integritet.

Av tradition lagras vinerna i flera månader.

Vinodlingen omfattade år 2008 en yta på omkring 230 hektar och stod för en årlig genomsnittlig produktion på 17 000 hektoliter, i huvudsak röda viner. De vita vinerna och rosévinerna står för 15 % var av produktionen.

Orsakssamband

Det svala kustklimatet, topografin vid ”la Côte”, som är kantad av dalsänkor och dalgångar, och de märg- och kalkhaltiga jordarna från juraperioden bidrar till optimal utveckling av druvsorterna pinot noir N och chardonnay B – inhemska druvsorter från Bourgogne.

De odlingsområden som används för skörd av druvor är belägna vid foten av den främsta sluttningen, där de ytliga formationerna har utvecklats i tillräcklig grad för att möjliggöra både rotning och tillfredsställande dränering, och tränger in i den stora dalgången med grusjord.

Denna topografiska mångfald kombineras med en mängd olika substrat, en undre del av jordmånen som består av märgel och kalk samt steniga och leriga beläggningar, vilket utgör en mosaik av miljöer som ger vinerna fyllighet och mångfald.

Odlingslotterna med grusig och filtrerande jord från alluvialkonen ger viner som ofta är fruktiga, har en elegant och mjuk struktur och snabbt blir uttrycksfulla. Odlingslotterna på den huvudsakliga sluttningen med grunda jordar som är rika på lera och järnoxid ger viner som är kraftiga, färgrika och lämpar sig för lång lagring.

Denna fyllighet och mångfald framhävs, enligt praxis, genom att man på etiketten anger namnet på druvornas ursprungliga ”klimat”. Vinodlingen ger ett vin som lämpar sig väl för lagring i flaska och bidrar till att stärka uttrycket för denna mångfald, som kan förnimmas vid provsmakning.

Från Dijon räknat mynnar vinodlingarna inom ”Côte d’Or” ut i vinodlingen ”Marsannay”. Staden ger plats åt en lång rad vinodlingar som tar slut först i närheten av vinodlingen ”Maranges”, nästan 50 kilometer söderut.

Vinodlingen ”Marsannay” är det främsta beviset för den historiska vinodlingen vid ”Côte dijonnaise”, som förr i världen hade gott anseende på grund av de utmärkta vinerna och numera till stor del har upptagits i tätortsområdet kring Dijon.

Historien om vinodlingen ”Marsannay” är rik och komplex. Den vittnar om ett flerhundraårigt förflutet och talar om händelser och utvecklingen av omkringliggande områden. Närheten till staden Dijon har lett till en vinodling som både är sårbar och symbolisk. Vinodlingen inrättades av hertigarna av Bourgogne på medeltiden, upprätthölls av borgarägarna i Dijon och anpassades till urbanismens förändringar, med risk för att äventyra det tidigare goda anseendet. Efter en framgångsrik pånyttfödelse är den nu ”la Porte d’Or” (guldporten) till ”Côte de Nuits”.

Uppgifter om produkternas kvalitet och egenskaper

De röda vinerna har en stark färg. De har både en kraftig tanninstruktur och stor mjukhet. Aromerna av mörka bär blandas ofta med toner av plommon och mysk. Odlingslotter med grusiga jordar ger viner som är mer eleganta och fylliga än kraftiga.

Rosévinerna är milda och fruktiga, ofta med inslag av persika och röda bär som förs fram av en angenäm livlighet.

De vita vinerna är täta och fylliga och ger uttryck för fruktiga inslag, som ibland påminner om exotiska frukter, och ibland inslag av mentol eller citronmeliss.

Några års lagring förverkligar dessa viners hela aromatiska potential.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, omfattar följande kommuner på grundval av 2019 års officiella geografiska kodex:

| — | Departementet Côte-d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée och Vougeot. |
| --- | --- |

—

Departementet Côte-d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée och Vougeot.

| — | Departementet Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux och Villié-Morgon. |
| --- | --- |

—

Departementet Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux och Villié-Morgon.

| — | Departementet Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, den del av kommunen Fragnes-La Loyère som motsvarar den historiska kommunen La Loyère, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, den del av La Vineuse som motsvarar de historiska kommunerna Donzy-le-National, La Vineuse et Massy, Vinzelles och Viré. |
| --- | --- |

—

Departementet Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, den del av kommunen Fragnes-La Loyère som motsvarar den historiska kommunen La Loyère, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, den del av La Vineuse som motsvarar de historiska kommunerna Donzy-le-National, La Vineuse et Massy, Vinzelles och Viré.

| — | Departementet Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, den del av Montholon som motsvarar kommunerna Champvallon, Villiers-sur-Tholon och Volgré, Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers och Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Departementet Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, den del av Montholon som motsvarar kommunerna Champvallon, Villiers-sur-Tholon och Volgré, Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers och Yrouerre.

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| a) | Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt






  — | att det rör sig om namnet på en registrerad plats, och |
| --- | --- | --- |

a)

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt

—

att det rör sig om namnet på en registrerad plats, och

| — | att denna plats nämns i skördedeklarationen. |
| --- | --- |

—

att denna plats nämns i skördedeklarationen.

De bokstäver som används för denna registrerade plats får varken på höjden eller på bredden vara mer än hälften så stora som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

| b) | Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin de Bourgogne” eller ”Grand vin de Bourgogne”. |
| --- | --- |

b)

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin de Bourgogne” eller ”Grand vin de Bourgogne”.

| c) | Om druvsorten anges på etiketten får den uppgiften inte anges inom samma synfält som de obligatoriska uppgifterna, och den ska tryckas med bokstäver som inte är högre än 2 millimeter. |
| --- | --- |

c)

Om druvsorten anges på etiketten får den uppgiften inte anges inom samma synfält som de obligatoriska uppgifterna, och den ska tryckas med bokstäver som inte är högre än 2 millimeter.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fa6b7fc-47fa-4091-8d6c-4610b85767b5

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 16.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/19

---

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

(2021/C 89/08)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Ansökan om godkännande av den mindre ändringen finns i kommissionens databas eAmbrosia.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”REBLOCHON”/”REBLOCHON DE SAVOIE”

EU-nr: PDO-FR-0130-AM01 – 3.9.2020

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn

”Reblochon”/”Reblochon de Savoie”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Reblochon”/”Reblochon de Savoie” är en ost framställd av obehandlad helmjölk från ko, med en pressad inte upphettad ostmassa som har en lätt tillplattad cylinderform, en diameter på 14 centimeter, en höjd på cirka 3,5 centimeter och en vikt på 450–550 gram.

Den innehåller minst 45 gram fett per 100 gram efter fullständig torkning och torrsubstanshalten ska uppgå till minst 45 gram per 100 gram ost.

Skorpan, som tvättas under mognadslagringen, är tunn, regelbunden och jämn. Dess färg går från gul till gulorange, och ytan är helt eller delvis täckt av ett vitt, tunt och kort kitt.

Den homogena, mjuka och krämiga ostmassan är inte särskilt fast. Den har en krämfärgad till elfenbensgul färg, den är lätt saltad och kan ha små hål.

Även osten med det mindre formatet, som har samma organoleptiska egenskaper men med en diameter på cirka 9 centimeter, en höjd på cirka 3 centimeter och en vikt på 230–280 gram, omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen.

”Reblochon”/”Reblochon de Savoie” kan tillverkas som hel ost eller i bitar.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Mjölken som används för att tillverka osten ”Reblochon”/”Reblochon de Savoie” får endast komma från mjölkkobesättningar som består av raserna abondance, montbéliarde, tarentaise (även kallad tarine).

För att säkerställa sambandet med området ska besättningen huvudsakligen utfodras med foder som kommer från det geografiska område som omfattas av beteckningen. Basfödan består av följande:

| — | Minst 50 procent gräs som betas under sommarperioden och hö som tilldelas dagligen under vinterperioden. |
| --- | --- |

—

Minst 50 procent gräs som betas under sommarperioden och hö som tilldelas dagligen under vinterperioden.

| — | Vall- och grönfoder: Grönfodermajs, färskt gräs och foderbeta. Halm får endast ges till kvigor som en del av basransonen. |
| --- | --- |

—

Vall- och grönfoder: Grönfodermajs, färskt gräs och foderbeta. Halm får endast ges till kvigor som en del av basransonen.

Under sommarperioden ska djuren beta under minst 150 dagar.

Fodret som kommer från området måste stå för 100 procent uttryckt i torrsubstans av basfödan för lakterande kor. För gårdar belägna på en höjd på mer än 600 meter över havet och alpgårdar där de lakterande korna går på bete på mer än 600 meters höjd, ska foder från området utgöra minst 75 procent uttryckt i torrsubstans av basfödan för lakterande kor. Foder som köps in utanför området med den skyddade ursprungsbeteckningen får endast innefatta hö.

Utöver basransonen kan kompletterande foder ges: kraftfoder och torkat foder upp till 1 800 kilo per mjölkko/år och 500 kg/djur/år för kvigor.

Utifrån den genomsnittliga produktionsvolymen konsumerar korna i området totalt 6 000–7 000 kilo torrsubstans. Med 1 800 kilo kraftfoder med cirka 89 procent torrsubstans uppnås minimigränsen där 50 procent av foderransonen, uttryckt i torrsubstans, ska vara producerad i det geografiska området genom gräs, grönfoder och torrfoder. Denna minimigräns ligger på över 70 procent i de områden som ligger under 600 meters höjd.

Användning av ensilageprodukter, fermenterat foder, hermetiskt packat foder liksom foder som kan ha en ofördelaktig inverkan på mjölkens eller ostens smak eller doft, eller som innebär en risk för bakteriell kontaminering, är förbjuden.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Mjölkproduktionen, mjölkningen samt framställningen och mognadslagringen av ostarna ska äga rum inom det geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Osten förpackas första gången i det geografiska området innan den lämnar lagringsanläggningen där det sista steget i produktionen av ”Reblochon/Reblochon de Savoie” äger rum. Den här bestämmelsen gör att kvaliteten på produktens skorpa kan bibehållas, och man undviker att den torkar och att oönskat mögel utvecklas. Efter den första förpackningen får produkten ompackas senare i en annan anläggning.

Vid paketeringen med lämplig förpackning används en platta av gran på minst en av sidorna på osten som antingen kan vara hel eller delad på hälften. Om osten delas ska det finnas skorpa på tre sidor.

Produkter som är avsedda för livsmedelsbranschen behöver inte förpackas styckvis, men måste ändå förpackas innan de lämnar det geografiska området.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Osten ska vara märkt med ursprungsbeteckningens namn (”Reblochon” eller ”Reblochon de Savoie”) i en teckenstorlek som är minst två tredjedelar av märkningens största tecken. Märkningen kan även ange namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen, följt av termen ”petit” (liten) för ostar i det mindre formatet enligt definitionen i punkt 3.2.

Utöver de lagstadgade föreskrifter som gäller alla ostar och termen ovan, får inga andra benämningar eller beteckningar användas tillsammans med den skyddade beteckningen i denna märkning, i reklam, fakturor eller handelsdokument, med undantag för särskilda varumärken.

I samma synfält som namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen ”Reblochon” eller ”Reblochon de Savoie” ska även Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning finnas på etiketten. Den kan även innehålla uppgiften ”skyddad ursprungsbeteckning”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området innefattar två tredjedelar av departementet Haute-Savoie (hela delen öster om Annecy med en höjd på mer än 500 meter över havet) samt några kommuner eller delar av kommuner i departementet Savoie.

Departementet Haute-Savoie:

Abondance, Alex, Allinges, Amancy, Andilly, Annecy (endast den del som hör till den gamla kommunen Annecy-le-Vieux), Arâches-la-Frasse, Arbusigny, Arenthon, Armoy, Arthaz-Pont-Notre-Dame, Ayse, Ballaison, Beaumont, Bellevaux, Bernex, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonne, Bonnevaux, Bonneville, Bons-en-Chablais, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cervens, Chamonix-Mont-Blanc, Charvonnex, Châtel, Châtillon-sur-Cluses, Chevaline, Chevenoz, Cluses, Collonges-sous-Salève, Combloux, Contamine-sur-Arve, Copponex, Cordon, Cornier, Cranves-Sales, Cruseilles, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Draillant, Duingt, Entrevernes, Essert-Romand, Etaux, Faucigny, Faverges-Seythenex, Fessy, Féternes, Fillières, Fillinges, Giez,Glières-Val-de-Borne, Groisy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Juvigny, La Balme-de-Thuy, La Baume, La Chapelle-d'Abondance, La Chapelle-Rambaud, La Chapelle-Saint-Maurice, La Clusaz, La Côte-d'Arbroz, La Forclaz, La Muraz, La Rivière-Enverse, La Roche-sur-Foron, Lathuile, La Tour, La Vernaz, Le Biot, Le Bouchet-Mont-Charvin, Le Lyaud, Le Grand-Bornand, Le Reposoir, Le Sappey, Leschaux, Les Clefs, Les Contamines-Montjoie, Les Gets, Les Houches, Les Villards-sur- Thônes, Lucinges, Lullin, Lully, Manigod, Marcellaz-en-Faucigny, Machilly, Magland, Margencel, Marignier, Marnaz, Megève, Mégevette, Menthonnex-en-Bornes, Menthon-Saint-Bernard, Mieussy, Monnetier-Mornex, Montriond, Mont-Saxonnex, Morillon, Morzine, Nancy-sur-Cluses, Nangy, Nâves-Parmelan, Novel, Onnion, Orcier, Passy, Peillonnex, Perrignier, Pers-Jussy, Praz-sur-Arly, Présilly, Quintal, Reignier-Esery, Reyvroz, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Cergues, Saint-Eustache, Saint-Férréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Jean-d'Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Laurent, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Sallanches, Samoëns, Saxel, Scientrier, Scionzier, Serraval, Servoz, Sevrier, Seytroux, Sixt-Fer-à-Cheval, Talloires-Montmin, Taninges, Thônes, Thyez, Vailly, Vacheresse,Val de Chaise, Vallorcine, Verchaix, Vétraz-Monthoux, Veyrier-du-Lac, Villard, Villaz, Ville-en-Sallaz, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viuz-en-Sallaz, Vougy och Vovray-en-Bornes.

Departementet Savoie:

Cohennoz, Crest-Voland, Flumet, La Giettaz, Mercury (sektion G1 och G2), Notre-Dame-de-Bellecombe, Plancherine (sektion A1, A2, A3), Saint-Nicolas-La-Chapelle och Ugine.

5.   Samband med det geografiska området

”Reblochon” eller ”Reblochon de Savoie” är en ost framställd av obehandlad helmjölk från kor av lokala raser som är väl anpassade till bergsmiljön. Ostens lilla format och krämiga och mjuka ostmassa härrör från ett kunnande om ostframställning som har bevarats ända fram till idag och som har sitt ursprung i att man endast använde en liten kvantitet fet mjölk.

Det geografiska området ligger i norra Alperna och innefattar bergstrakterna mellan Genèvesjön och Mont Blanc-massivet. Höjdskillnaderna är stora och området består av massiv som blir allt högre i väst-östlig riktning (de första bergen i väster är 1 000 meter över havet, topparna i kalkmassivet är mer än 2 000 meter och Mont Blanc-massivet är över 4 000 meter), vilket avdelas av djupa dalar med en höjd på drygt 500 meter. Klimatet är typiskt bergsklimat och direkt exponerat för västliga luftströmmar. Det kännetecknas av riklig nederbörd.

Merparten av jordbruksarealen är betesmark. Regionen präglas av alpbetesmarker, som är stora områden med permanenta betesmarker på hög höjd. Det finns en stor mångfald av växter tack vare de växlande miljöförhållandena (mark, vattenförsörjning, läge, höjd osv.) och varierande användning (betesmetoder). 90 procent av gräsytorna är permanenta betesmarker som domineras av hundäxing, som anses vara ett mycket bra fodergräs, vitklöver och rödklöver. Det finns betesmarker med rika slåtterängar, medelrika slåtterängar eller betesmarker, och magra eller torra slåtterängar eller betesmarker.

En faktor som kännetecknar mjölkgårdarna i det geografiska området är sommarbetet på alpängar. Besättningarnas tillvaro präglas starkt av årstiderna.

Mjölkproducenterna använder raser av mjölkkor från bergstrakter som har anpassat sig efter områdets fysiska och klimatmässiga förhållanden (deras kroppsbyggnad är anpassad till bete på sluttande ängsmarker, de tål kyla och de klarar sig på bete under sommarhalvåret och på torkat foder under vinterperioden) samtidigt som de alltid producerar mjölk av hög kvalitet.

Mjölkkornas foder består huvudsakligen av betesgräs under sommarperioden och av torkat foder under vinterperioden. Kompletteringsfoder ges i begränsad mängd för att bibehålla en begränsad uppfödning.

Namnet ”Reblochon de Savoie” härrör från ordet ”Reblâche” som betyder att mjölka en andra gång. Den här metoden blev vanlig under 1200-talet. Bonden som arrenderade en fäbodvall var tvungen att ge en andel till ägaren. När detta var gjort var kon inte färdigmjölkad, och vid den andra mjölkningen erhölls en mindre mängd mjölk som emellertid var mycket krämig, eftersom den mjölk som kommer i slutet av mjölkningen har hög fetthalt. Ostmästarna fick därmed små mängder mjölk med hög fetthalt, och producerade krämiga och små ostar.

Ostmästarnas arbete grundar sig på många generationers kunnande och spelar en viktig roll i arbetet med att lyfta fram hela den smakpotential som finns hos ”Reblochon”/”Reblochon de Savoie”. Smaken kommer bäst till uttryck när den obehandlade mjölken inte har förädlats på förhand och bearbetas vid låg temperatur. När mjölkningen sker två gånger om dagen måste mjölken användas snabbt och på ett noga specificerat sätt. När man använder obehandlad mjölk måste man arbeta med öppna kar så att ostmästaren med egna ögon och händer kan anpassa sig till eventuella variationer i mjölken.

Mognadslagringen har framför allt skett i fäbodvallen. Den fortsätter därefter i dalen dit det är relativt enkelt att ta sig, vilket har möjliggjort att yrket som mogningsmästare har vuxit fram. Mogningsmästaren ansvarar för flera uppgifter, bland annat att kontrollera fuktigheten och temperaturen under mognadslagringen, vilka spelar en viktig roll för svampfloran (som ger skorpan dess karaktäristiska utseende).

Försäljningen av ”Reblochon” tog fart under 1800-talet och den handel som utvecklades underlättades av att transportvägarna byggdes ut.

”Reblochon”/”Reblochon de Savoie” är en ost framställd av obehandlad helmjölk från ko, som inte har bearbetats innan tillverkning, med en pressad inte upphettad ostmassa.

Den kan också tillverkas i ett mindre format. Osten har formen av en lätt tillplattad cylinder.

Ostmassan är lätt saltad samt krämig och mjuk med en krämfärgad till elfenbensgul färg. Den tunna tvättade skorpan har en gul till gulorange färg och är täckt av tunt, vitt kitt.

I den regnrika bergstrakten som utgör hela det geografiska området växer gräset kraftigt under våren och sommaren. Miljöförhållandena varierar stort, bland annat med avseende på alpbetesmarkernas höjd och läge, klippornas karaktär, och präglas av stor botanisk rikedom på betesmarkerna där varje miljö har en unik flora.

Många av arterna i floran har rika smaker som bidrar till att ge ”Reblochon”/”Reblochon de Savoie” dess karaktär.

Den hårda miljön är mycket besvärande för korna och det är endast bergsraser som klarar levnadsförhållanden där det stilla livet på gårdarna i dalen under vintern kombineras med stora dagliga förflyttningar på alpbetesmarkerna under sommaren.

Under dessa förhållanden kan de här raserna ge en proteinrik mjölk som lämpar sig mycket väl för osttillverkning. Koaglet som erhålles efter tillsats av löpe är fast och ostproduktionen hög.

Osten ”Reblochon”/”Reblochon de Savoie” härrör ursprungligen från en tillverkning baserad på små mängder mjölk med hög fetthalt, och är resultatet av en tillverkning med enkla metoder (svag upphettning, snabb syrning, ingen torrläggning i tank) vilket ger en kort lagringstid. Flera olika typer av mikroorganismer finns i osten under mognadslagringen och avlöser varandra på ostens yta. Att de avlöser varandra beror i huvudsak på att pH-värdet förändras och på skorpans salthalt. Det är mikrofloran, och framför allt svamparten Geotrichum candidum, som ger ”Reblochon”/Reblochon de Savoie” den vita tunna tillväxten som karaktäriserar osten, men som också bidrar mycket till utvecklingen av ostmassans textur och smak.

De organoleptiska egenskaperna hos ”Reblochon”/”Reblochon de Savoie” härrör från mjölkkornas utfodring (bete, foder), som präglas av en flora som är anpassad till de unika klimatförhållandena och från det faktum att ostmästarnas och mogningsmästarnas kunnande har upprätthållits.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8edfe34a-d472-4f74-9c4a-8f06b6b3dee2

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 16.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/23

---

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

(2021/C 89/09)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Ansökan om godkännande av denna mindre ändring har offentliggjorts i kommissionens databas eAmbrosia.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”MIEL DE GALICIA”/”MEL DE GALICIA”

EU-nr: PGI-ES-0278-AM01 – 16 september 2020

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Miel de Galicia”/”Mel de Galicia”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.4 Andra produkter från djur

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ”Miel de Galicia”/”Mel de Galicia” avser honung med de egenskaper som beskrivs i produktspecifikationen och som under produktion, bearbetning och tappning har uppfyllt alla de krav som ställs i produktspecifikationen, i kvalitetshandboken och i gällande lagstiftning. Honungen produceras i bikupor med rörliga ramar och utvinns genom självrinning eller slungning. Den presenteras i flytande, kristalliserad eller krämig form, eller som honung i vaxkakor (hela vaxkakor eller bitar av vaxkakor).

– Alltefter botaniskt ursprung kan ”Miel de Galicia” klassificeras enligt följande:

| — | Blandhonung: |
| --- | --- |

—

Blandhonung:

| — | Eukalyptushonung. |
| --- | --- |

—

Eukalyptushonung.

| — | Kastanjehonung. |
| --- | --- |

—

Kastanjehonung.

| — | Björnbärshonung. |
| --- | --- |

—

Björnbärshonung.

| — | Ljunghonung. |
| --- | --- |

—

Ljunghonung.

| — | Bladhonung. |
| --- | --- |

—

Bladhonung.

Fysikaliska och kemiska egenskaper

| — | Vattenhalt: högst 18,5 %. |
| --- | --- |

—

Vattenhalt: högst 18,5 %.

| — | Diastasaktivitet: minst 9 enligt Schadeskalan. Honung med litet enzyminnehåll ska uppnå minst 4 på nämnda skala, såvitt koncentrationen av hydroximetylfurfural inte överskrider 10 mg/kg. |
| --- | --- |

—

Diastasaktivitet: minst 9 enligt Schadeskalan. Honung med litet enzyminnehåll ska uppnå minst 4 på nämnda skala, såvitt koncentrationen av hydroximetylfurfural inte överskrider 10 mg/kg.

| — | Hydroximetylfurfural: högst 28 mg/kg. |
| --- | --- |

—

Hydroximetylfurfural: högst 28 mg/kg.

Pollenets egenskaper

I allmänhet ska pollenspektrumet i sin helhet motsvara pollenspektrumet för honung från Galicien.

I inget fall får pollenkombinationen Helianthus annuus–Olea europaea–Cistus ladanifer utgöra en större andel än 5 % av det totala pollenspektrumet.

Följande pollenspektrumkrav gäller även för de olika honungstyperna beroende på deras botaniska ursprung:

| a) | Blandhonung: Huvuddelen av pollenet ska komma från följande växter: Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp., Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. och Brassica sp. |
| --- | --- |

a)

Blandhonung: Huvuddelen av pollenet ska komma från följande växter: Castanea sativa, Eucalyptus sp., Ericaceae, Rubus sp., Rosaceae, Cytisus sp., Ulex sp., Trifolium sp., Lotus sp., Campanula, Centaurea, Quercus sp., Echium sp., Taraxacum sp. och Brassica sp.

| b) | Sorthonung:






  — | Eukalyptushonung: Andelen pollen från eukalyptus (Eucalyptus sp.) ska vara minst 70 %. |
| --- | --- | --- |

b)

Sorthonung:

—

Eukalyptushonung: Andelen pollen från eukalyptus (Eucalyptus sp.) ska vara minst 70 %.

| — | Kastanjehonung: Andelen pollen från kastanj (Castanea sp.) ska vara minst 70 %. |
| --- | --- |

—

Kastanjehonung: Andelen pollen från kastanj (Castanea sp.) ska vara minst 70 %.

| — | Björnbärshonung: Andelen pollen från björnbär (Rubus sp.) ska vara minst 45 %. |
| --- | --- |

—

Björnbärshonung: Andelen pollen från björnbär (Rubus sp.) ska vara minst 45 %.

| — | Ljunghonung: Andelen pollen från ljung (Erica sp.) ska vara minst 30 %. |
| --- | --- |

—

Ljunghonung: Andelen pollen från ljung (Erica sp.) ska vara minst 30 %.

| c) | Bladhonung: Pollenet ska komma från växter som är utmärkande för Galiciens växtliv, i synnerhet Castanea sativa, Rubus, Cytisus/Genista och Erica. |
| --- | --- |

c)

Bladhonung: Pollenet ska komma från växter som är utmärkande för Galiciens växtliv, i synnerhet Castanea sativa, Rubus, Cytisus/Genista och Erica.

Organoleptiska egenskaper

Honungen ska allmänt sett ha de organoleptiska egenskaper – dvs. färg, doft och smak – som motsvarar det botaniska ursprunget. Beroende på botaniskt ursprung är följande organoleptiska egenskaper de mest betydelsefulla:

| — | Blandhonung: från ljust eller mörkt bärnstensfärgad till mörk, med blom- eller växtdoft, söt smak som kan ha inslag av den dominerande floran, eventuellt också något sträv. |
| --- | --- |

—

Blandhonung: från ljust eller mörkt bärnstensfärgad till mörk, med blom- eller växtdoft, söt smak som kan ha inslag av den dominerande floran, eventuellt också något sträv.

| — | Eukalyptushonung: ljust bärnstensfärgad eller bärnstensfärgad, blomdoft, vanligen med vaxinslag, den söta smaken dominerar, eventuellt kompletterad av viss syrlighet och sälta. |
| --- | --- |

—

Eukalyptushonung: ljust bärnstensfärgad eller bärnstensfärgad, blomdoft, vanligen med vaxinslag, den söta smaken dominerar, eventuellt kompletterad av viss syrlighet och sälta.

| — | Kastanjehonung: bärnstensfärgad till mörk, ibland med inslag av rött, växtdoften framträder framför allt, den söta smaken dominerar, eventuellt kompletterad av sälta, och det kan förekomma inslag av beska och syrlighet liksom strävhet. |
| --- | --- |

—

Kastanjehonung: bärnstensfärgad till mörk, ibland med inslag av rött, växtdoften framträder framför allt, den söta smaken dominerar, eventuellt kompletterad av sälta, och det kan förekomma inslag av beska och syrlighet liksom strävhet.

| — | Björnbärshonung: ljust till mörkt bärnstensfärgad, blommig och/eller fruktig doft, smaken är i grunden söt, även om det också kan finnas viss syrlighet och/eller sälta och/eller beska. |
| --- | --- |

—

Björnbärshonung: ljust till mörkt bärnstensfärgad, blommig och/eller fruktig doft, smaken är i grunden söt, även om det också kan finnas viss syrlighet och/eller sälta och/eller beska.

| — | Ljunghonung: bärnstensfärgad, mörkt bärnstensfärgad eller mörk med inslag av rött, växtdoft, men blomdoft kan även förekomma, den söta smaken dominerar, vanligtvis kompletterad av viss beska, och eventuellt också sälta och/eller syrlighet. |
| --- | --- |

—

Ljunghonung: bärnstensfärgad, mörkt bärnstensfärgad eller mörk med inslag av rött, växtdoft, men blomdoft kan även förekomma, den söta smaken dominerar, vanligtvis kompletterad av viss beska, och eventuellt också sälta och/eller syrlighet.

| — | Bladhonung: mörkt bärnstensfärgad till mörk, ofta med växtdoft, söt smak där sälta och/eller beska kan anas. |
| --- | --- |

—

Bladhonung: mörkt bärnstensfärgad till mörk, ofta med växtdoft, söt smak där sälta och/eller beska kan anas.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

–

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Honungen ska produceras, utvinnas, lagras och tappas i det avgränsade geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Tappning av honungen ska ske i anläggningar som är inskrivna i kontrollorganets register över tappningsanläggningar. Honung som är avsedd för direkt konsumtion tappas i allmänhet på burkar som rymmer mellan 500 g och 1 000 g.

Burkarna ska tillslutas på ett sätt som förhindrar att honungen förlorar sin naturliga arom och att de tar till sig andra lukter eller luftfuktighet som kan förändra produkten. Burkar av klart, färglöst glas ska användas vid tappning, men även andra material kan tillåtas om de är av godkänd livsmedelskvalitet. Bitar av vaxkakor ska förpackas i godkänt förpackningsmaterial.

Tappningen ska ske i anläggningar där det uteslutande tas emot honung från biodlingar som är upptagna i registren för den skyddade geografiska beteckningen. Märkningen (anbringande av etiketter och kontrolletiketter) ska ske i samma anläggning som tappningen, under kontrollorganets tillsyn. Allt detta syftar till att bevara produktens kvalitet och säkerställa dess spårbarhet.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Honung som saluförs med den skyddade geografiska beteckningen ”Miel de Galicia” ska efter certifiering förses med förpackningsföretagets särskilda varumärke, som används uteslutande för honung som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen, samt med en kontrolletikett med en alfanumerisk kod med löpande numrering. Kontrolletiketten ska vara godkänd och utfärdad av kontrollorganet och inbegripa den officiella logotypen för den skyddade geografiska beteckningen ”Miel de Galicia”.

På etiketter för handelsbruk och kontrolletiketter ska det stå indicación geográfica protegida [skyddad geografisk beteckning] och det registrerade namnet ”Miel de Galicia” eller ”Mel de Galicia”.

Bladhonung kan även märkas som miel de bosque [skogshonung].

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Området för produktion, bearbetning och tappning av honung som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Miel de Galicia” utgörs av hela den autonoma regionen Galicien.

5.   Samband med det geografiska området

Registreringen av denna geografiska beteckning grundar sig på produktens anseende liksom på förekomsten av vissa särskilda egenskaper som är kopplade till dess naturliga produktionsmiljö.

Anseende

Biodlingen i Galicien hade störst omfattning innan sockret gjorde sitt inträde, och honungen ansågs vara mycket värdefull eftersom den kunde användas som sötningsmedel och hade speciella medicinska egenskaper. I markisen av Ensenadas jordebok från åren 1752–1753 uppges för Galicien 366 339 traditionella bikupor, även kallade trobos eller cortizos, som på många ställen finns kvar ännu i dag. Denna uppgift visar tydligt att biodlingen sedan gammalt har haft stor betydelse i Galicien, vilket har lämnat spår i de galiciska ortnamnen.

Cortín, albar, abellariza, albiza eller albariza kallas en traditionell byggnad utan tak som är oval, rund eller i sällsynta fall fyrkantig och består av höga murar som har till syfte att inhägna och skydda bikuporna och försvåra för djur (främst björnar) att ta sig in. Dessa byggnader är ännu i dag synliga och i vissa fall brukbara i bergsområden i Galicien, framför allt i de östliga bergskedjorna Ancares och Caurel samt i Sierra del Suído.

År 1880 installerade prästen i Argozón (Chantada, Lugo), Benigno Ledo, den första bikupan med rörliga ramar, och några år senare byggde han den första bikupan för förmering av bisamhällen genom delning och för drottningodling, vilken han kallade ”uppdrivningskupa”. Som vittnesbörd om hans betydelse för inte bara den galiciska utan även den spanska biodlingen kan nämnas att i Roma Fábregas bok i ämnet anges att den förste spanjoren som hade bikupor med rörliga ramar var den galiciske ”biprästen” Benigno Ledo.

Det första verket om biodling som gavs ut i Galicien var troligen den biodlingsmanual, Manual de Apicultura, som Ramón Pimentel Méndez (1893) skrev särskilt för de galiciska biodlarna.

”Miel de Galicia” ingår i Inventario Español de Productos Tradicionales, dvs. den inventering av traditionella spanska produkter som det spanska ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedelsfrågor offentliggjorde 1996 (sidorna 174 och 175). Produkten utgör även en av de mest eftertraktade produkterna under höstfestivalen.

1998 genomförde ministeriet för jordbruk och fiske en studie om handeln med honung i Spanien. Undersökningen visade att konsumtionen av honung är större i nordvästra delen av landet (Galicien) än i övriga Spanien och att priset på honung också är högre där. Konsumenter har sedan gammalt uppskattat honung framställd i Galicien, vilket har yttrat sig i ett högre marknadsvärde för sådan honung jämfört med honung från andra delar av Spanien.

Särskilda egenskaper kopplade till den naturliga miljön

Galicien ligger i det nordvästra hörnet av Iberiska halvön och utgör ett av de äldsta territorialområdena i Spanien. Regionens namn har praktiskt taget inte förändrats sedan romarnas tid (de gav regionen namnet Gallaecia) och gränserna har varit i stort sett desamma i mer än åttahundra år. Regionens administrativa gränser sammanfaller med de naturliga geografiska gränser som från norr till söder och från öster till väster traditionellt har skilt Galicien från grannregionerna, något som också förklarar varför regionen har bevarat ett eget språk.

Dessa geografiska gränser påverkar också klimatet i Galicien. Flodmynningar och floddalar som sträcker sig från sydväst till nordost ger inlandsområdena ett havsliknande klimat (ett fenomen som man inte finner någon annanstans längs den spanska kusten), medan bergskedjorna utgör en barriär för olika väderfronter. Allt detta ger klimatet i regionen dess särdrag när det gäller temperatur och nederbörd.

Större delen av Galicien har också andra geologiska förutsättningar och annan jordmån än de Medelhavsregioner där man traditionellt sysslar med biodling. Den sura jordmånen är förhärskande och avgörande för den lokala vegetationen och därmed också för produktionen av nektar och för honungens egenskaper.

Regionens natur skiljer sig således klart och tydligt från resten av Iberiska halvön. Skillnaden beror på geomorfologiska, klimatmässiga, biologiska och marktekniska förhållanden som har skapat en lokal flora som är anpassad efter dessa naturvillkor.

Galicien är tämligen homogent när det gäller de växter som bidrar med nektar till honungsproduktionen. Det som särskiljer den lokala honungen mest är den rikliga förekomsten i området av vissa särskilda växter som tillhandahåller pollen. Fem huvudsakliga pollentyper ingår i merparten av den honung som produceras i Galicien: Castanea sativa, Rubus, Cytisus, Erica och Eucalyptus. Vid kusten växer det stora mängder eukalyptus, och i inlandet utgör Castanea Sativa, Erica och Rubus basen i honungsframställningen.

Galiciens geografiska läge och särskilda förhållanden ger med andra ord en honung med utpräglade egenskaper som skiljer sig från annan spansk honung.

Pollenanalys är en av de mest användbara metoderna för fastställande av honungens geografiska ursprung. Enligt en sådan analys har galicisk honung följande särskilda egenskaper jämfört med honung av annat ursprung:

| — | En unik och karakteristisk pollenprofil, som gör att dessa honungstyper skiljer sig från honung från grannregionerna. |
| --- | --- |

—

En unik och karakteristisk pollenprofil, som gör att dessa honungstyper skiljer sig från honung från grannregionerna.

| — | Frånvaro eller endast ringa förekomst (mindre än 1 %) av pollen av växter i familjen Lamiaceae, såsom Lavandula, Rosmarinus, Thymus, Mentha m.fl. |
| --- | --- |

—

Frånvaro eller endast ringa förekomst (mindre än 1 %) av pollen av växter i familjen Lamiaceae, såsom Lavandula, Rosmarinus, Thymus, Mentha m.fl.

| — | Frånvaro eller endast ringa förekomst (mindre än 1 %) av pollen av Helianthus annuus, Citrus eller Olea europaea. |
| --- | --- |

—

Frånvaro eller endast ringa förekomst (mindre än 1 %) av pollen av Helianthus annuus, Citrus eller Olea europaea.

| — | Frånvaro eller endast ringa förekomst (mindre än 1 %) av pollen av Cistus ladanifer. |
| --- | --- |

—

Frånvaro eller endast ringa förekomst (mindre än 1 %) av pollen av Cistus ladanifer.

| — | Frånvaro av pollen av Hedysarum coronarium, Hypecoum procumbens och Diplotaxis erucoides. |
| --- | --- |

—

Frånvaro av pollen av Hedysarum coronarium, Hypecoum procumbens och Diplotaxis erucoides.

”Miel de Galicia” har alltså flera särskilda egenskaper som kan tillskrivas den särskilda naturen där.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego_de_condiciones_Miel_de_Galicia_julio_2020_final.pdf

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

---