# Eiropas Savienības C 67/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.067.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 67 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 7. marts |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.067.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 67

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 7. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | REVĪZIJAS PALĀTA |
| 2013/C 067/01 | Atzinums Nr. 1/2013 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu un par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 attiecībā uz politisko partiju finansēšanu (saskaņā ar LESD 287. un 322. pantu) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

2013/C 067/01

Atzinums Nr. 1/2013 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu un par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 attiecībā uz politisko partiju finansēšanu (saskaņā ar LESD 287. un 322. pantu)

(saskaņā ar LESD 287. un 322. pantu)

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

| 7.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 67/1

---

ATZINUMS Nr. 1/2013

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu un par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 attiecībā uz politisko partiju finansēšanu

(saskaņā ar LESD 287. un 322. pantu)

2013/C 67/01

EIROPAS SAVIENĪBAS REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 287. un 322. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumus (1),

ņemot vērā Palātā 2012. gada 5. novembrī un 2013. gada 25. janvārī saņemtos Eiropas Parlamenta lūgumus sniegt atzinumu,

ņemot vērā Palātā 2012. gada 11. oktobrī saņemto Padomes lūgumu sniegt atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisijas priekšlikumu mērķis ir palielināt Eiropas politisko partiju un fondu redzamību, atzīšanu, efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas priekšlikumu mērķis ir palielināt Eiropas politisko partiju un fondu redzamību, atzīšanu, efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību.

| (2) | Pavisam 13 politiskās partijas un12 politiskie fondi 2012. gadā ir saņēmuši ES līmeņa finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (turpmāk tekstā – “ES budžets”) (2). Finansējumu politiskajām partijām nodrošina kopš 2004. gada (3), un politisko fondu finansēšana sākās 2007. gadā (4). Fondu pārvaldību veic Eiropas Parlaments. |
| --- | --- |

(2)

Pavisam 13 politiskās partijas un12 politiskie fondi 2012. gadā ir saņēmuši ES līmeņa finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (turpmāk tekstā – “ES budžets”) (2). Finansējumu politiskajām partijām nodrošina kopš 2004. gada (3), un politisko fondu finansēšana sākās 2007. gadā (4). Fondu pārvaldību veic Eiropas Parlaments.

| (3) | Pašlaik finansējums no ES budžeta daudzos gadījumos ir galvenais ienākumu avots Eiropas politiskajām partijām un fondiem. Citi iespējamie finansējuma avoti ir partiju biedru iemaksas, ziedojumi, aizņēmumi un ieņēmumi no saimnieciskās darbības. |
| --- | --- |

(3)

Pašlaik finansējums no ES budžeta daudzos gadījumos ir galvenais ienākumu avots Eiropas politiskajām partijām un fondiem. Citi iespējamie finansējuma avoti ir partiju biedru iemaksas, ziedojumi, aizņēmumi un ieņēmumi no saimnieciskās darbības.

| (4) | Atbilstoši spēkā esošajiem tiesību aktiem (5) Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem fondiem nav vienota tiesiskā statusa, pamatojoties uz ES tiesību aktiem. Pastāv daudz juridisko formu atkarībā no partijas vai fonda mītnes valsts. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstoši spēkā esošajiem tiesību aktiem (5) Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem fondiem nav vienota tiesiskā statusa, pamatojoties uz ES tiesību aktiem. Pastāv daudz juridisko formu atkarībā no partijas vai fonda mītnes valsts.

| (5) | Ar priekšlikumu regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (turpmāk tekstā – “priekšlikums regulai par statusu”) šīm struktūrām piešķir Eiropas juridiskās personas statusu. Nākotnē reģistrēšana ar šādu statusu, ko veic Eiropas Parlaments, būs priekšnosacījums finansējuma saņemšanai no ES budžeta. |
| --- | --- |

(5)

Ar priekšlikumu regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (turpmāk tekstā – “priekšlikums regulai par statusu”) šīm struktūrām piešķir Eiropas juridiskās personas statusu. Nākotnē reģistrēšana ar šādu statusu, ko veic Eiropas Parlaments, būs priekšnosacījums finansējuma saņemšanai no ES budžeta.

| (6) | Turklāt priekšlikumā regulai par statusu ir izklāstīti noteikumi par vadību un iekšējo demokrātiju, finansēšanu no ES budžeta, ziedojumiem un iemaksām, grāmatvedības un kontroles kārtību, kā arī pienākumiem sniegt pārskatus un piemērot sodus. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt priekšlikumā regulai par statusu ir izklāstīti noteikumi par vadību un iekšējo demokrātiju, finansēšanu no ES budžeta, ziedojumiem un iemaksām, grāmatvedības un kontroles kārtību, kā arī pienākumiem sniegt pārskatus un piemērot sodus.

| (7) | Priekšlikuma grozīt Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 attiecībā uz Eiropas politisko partiju finansēšanu (turpmāk tekstā – “priekšlikums grozīt Finanšu regulu”) mērķis ir izbeigt pašreizējo finansiālā atbalsta sistēmu Eiropas politiskajām partijām, kura izmantoja dotācijas no ES budžeta (6). Eiropas Parlaments ir sagatavojis vairākus ieteikumus, lai ieviestu šajā sistēmā izmaiņas (7). Komisija ierosina, ka nākotnē Eiropas politiskajām partijām jāsaņem atbalsts “iemaksu” veidā. Turpmāk vairs nebūs prasības iesniegt gada darba programmas un darbības budžeta aplēses. Eiropas politiskajām partijām ex post būs jāpamato Savienības fondu pareiza izmantošana, |
| --- | --- |

(7)

Priekšlikuma grozīt Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 attiecībā uz Eiropas politisko partiju finansēšanu (turpmāk tekstā – “priekšlikums grozīt Finanšu regulu”) mērķis ir izbeigt pašreizējo finansiālā atbalsta sistēmu Eiropas politiskajām partijām, kura izmantoja dotācijas no ES budžeta (6). Eiropas Parlaments ir sagatavojis vairākus ieteikumus, lai ieviestu šajā sistēmā izmaiņas (7). Komisija ierosina, ka nākotnē Eiropas politiskajām partijām jāsaņem atbalsts “iemaksu” veidā. Turpmāk vairs nebūs prasības iesniegt gada darba programmas un darbības budžeta aplēses. Eiropas politiskajām partijām ex post būs jāpamato Savienības fondu pareiza izmantošana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 1. | Eiropas politiskās partijas un fondi nav Savienības izveidotas struktūras LESD 287. panta 1. punkta nozīmē, tāpēc Palātas revīzijas uz tām neattiecas (8). Tomēr, ciktāl tie saņem finansējumu no ES budžeta, Revīzijas palāta ir kompetenta veikt revīzijas, pamatojoties uz izskatītajiem dokumentiem, kā arī uz vietas to telpās. |
| --- | --- |

1.

Eiropas politiskās partijas un fondi nav Savienības izveidotas struktūras LESD 287. panta 1. punkta nozīmē, tāpēc Palātas revīzijas uz tām neattiecas (8). Tomēr, ciktāl tie saņem finansējumu no ES budžeta, Revīzijas palāta ir kompetenta veikt revīzijas, pamatojoties uz izskatītajiem dokumentiem, kā arī uz vietas to telpās.

| 2. | Palātas revīzijas automātiski neattiecas uz finansējumu, ko Eiropas politiskās partijas un fondi saņem no citiem avotiem, bet ne no ES budžeta. Tomēr, tā kā notiek mijiedarbība starp ES finansējumu un finansējumu no citiem avotiem, Palātai revīzijas darba gaitā var būt vajadzība izskatīt no citiem avotiem saņemtos līdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Palātas revīzijas automātiski neattiecas uz finansējumu, ko Eiropas politiskās partijas un fondi saņem no citiem avotiem, bet ne no ES budžeta. Tomēr, tā kā notiek mijiedarbība starp ES finansējumu un finansējumu no citiem avotiem, Palātai revīzijas darba gaitā var būt vajadzība izskatīt no citiem avotiem saņemtos līdzekļus.

DAŽAS BŪTISKAS NEPILNĪBAS IEROSINĀTAJĀ TIESISKAJĀ REGULĒJUMĀ

| 3. | Palāta apzinās, ka Komisijas priekšlikumi tiecas novērst daudzas nepilnības spēkā esošajos noteikumos. Tomēr, lai veicinātu Eiropas politiskās neatkarības, pārskatatbildīguma un pienākuma apziņas kultūru, lai stiprinātu kontroli un novērstu finansēšanas noteikumu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, ir jāpievēršas vēl dažiem jautājumiem. |
| --- | --- |

3.

Palāta apzinās, ka Komisijas priekšlikumi tiecas novērst daudzas nepilnības spēkā esošajos noteikumos. Tomēr, lai veicinātu Eiropas politiskās neatkarības, pārskatatbildīguma un pienākuma apziņas kultūru, lai stiprinātu kontroli un novērstu finansēšanas noteikumu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, ir jāpievēršas vēl dažiem jautājumiem.

Ziedojumi

| 4. | Palāta atzīmē, ka termina “ziedojums” piedāvātā definīcija (9) ir formulēta pārāk šauri. Rezultātā definīcija neaptver visus darījumu veidus, kas var sniegt ekonomiskas priekšrocības Eiropas politiskajām partijām un fondiem, dodot iespēju apiet pārredzamības prasības un maksimālos robežlielumus (10). |
| --- | --- |

4.

Palāta atzīmē, ka termina “ziedojums” piedāvātā definīcija (9) ir formulēta pārāk šauri. Rezultātā definīcija neaptver visus darījumu veidus, kas var sniegt ekonomiskas priekšrocības Eiropas politiskajām partijām un fondiem, dodot iespēju apiet pārredzamības prasības un maksimālos robežlielumus (10).

| 5. | Pašreizējā redakcijā priekšlikums regulai par statusu nenosaka regulējumu ziedojumiem no fiziskām vai juridiskām personām, kas piedāvā preces un pakalpojumus ES iestādēm vai citām valsts iestādēm, kuras iesaistītas ES fondu pārvaldībā. |
| --- | --- |

5.

Pašreizējā redakcijā priekšlikums regulai par statusu nenosaka regulējumu ziedojumiem no fiziskām vai juridiskām personām, kas piedāvā preces un pakalpojumus ES iestādēm vai citām valsts iestādēm, kuras iesaistītas ES fondu pārvaldībā.

| 6. | Priekšlikums regulai par statusu reglamentē ziedojumus Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem. Tomēr izpaliek ierosinājumi attiecībā uz noteikumiem par ziedojumiem citām struktūrām, kas tieši vai netieši saistītas ar Eiropas politiskajām partijām vai fondiem vai arī citādi ir šo partiju un fondu faktiskā kontrolē (11). |
| --- | --- |

6.

Priekšlikums regulai par statusu reglamentē ziedojumus Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem. Tomēr izpaliek ierosinājumi attiecībā uz noteikumiem par ziedojumiem citām struktūrām, kas tieši vai netieši saistītas ar Eiropas politiskajām partijām vai fondiem vai arī citādi ir šo partiju un fondu faktiskā kontrolē (11).

| 7. | Priekšlikumā regulai par statusu netiek īpaši regulēti ziedojumi no privātām struktūrām (12), kas atrodas valstīs, kuras nav dalībvalstis, vai no starptautiskām organizācijām. Aizliegti ir tikai ziedojumi no valsts iestādēm valstīs, kas nav dalībvalstis, un no uzņēmumiem, kas ir šo valsts iestāžu kontrolē (13). |
| --- | --- |

7.

Priekšlikumā regulai par statusu netiek īpaši regulēti ziedojumi no privātām struktūrām (12), kas atrodas valstīs, kuras nav dalībvalstis, vai no starptautiskām organizācijām. Aizliegti ir tikai ziedojumi no valsts iestādēm valstīs, kas nav dalībvalstis, un no uzņēmumiem, kas ir šo valsts iestāžu kontrolē (13).

| 8. | Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu netiek izslēgti ziedojumi Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem no valsts iestādēm ES dalībvalstīs (14). Ja šādu iespēju nepieciešams saglabāt, attiecīgi jāievieš skaidri noteikumi. |
| --- | --- |

8.

Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu netiek izslēgti ziedojumi Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem no valsts iestādēm ES dalībvalstīs (14). Ja šādu iespēju nepieciešams saglabāt, attiecīgi jāievieš skaidri noteikumi.

Iemaksas

| 9. | Noteikumi par iemaksām politiskajām partijām un fondiem, ko veic to biedri (15), tikai daļēji neatbilst principiem, ko piemēro ziedojumiem. Lai gan priekšlikumā regulai par statusu ziedojumi ir ierobežoti līdz EUR 25 000 gadā vienam ziedotājam, ierobežojumi nav noteikti partiju un fondu atsevišķu biedru iemaksām. |
| --- | --- |

9.

Noteikumi par iemaksām politiskajām partijām un fondiem, ko veic to biedri (15), tikai daļēji neatbilst principiem, ko piemēro ziedojumiem. Lai gan priekšlikumā regulai par statusu ziedojumi ir ierobežoti līdz EUR 25 000 gadā vienam ziedotājam, ierobežojumi nav noteikti partiju un fondu atsevišķu biedru iemaksām.

Aizņēmumi

| 10. | Komisija neierosina nekādus noteikumus par aizņēmumiem, to avotiem un noteikumiem un nosacījumiem. Ja tādu nav, pastāv risks, ka noteikumi par ziedojumiem un iemaksām tiek apieti, saņemot aizdevumus ar īpaši izdevīgiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

10.

Komisija neierosina nekādus noteikumus par aizņēmumiem, to avotiem un noteikumiem un nosacījumiem. Ja tādu nav, pastāv risks, ka noteikumi par ziedojumiem un iemaksām tiek apieti, saņemot aizdevumus ar īpaši izdevīgiem nosacījumiem.

Sankcijas

| 11. | Noteikumu pārkāpšanas gadījumā jāpiemēro efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas. Kā teikts regulas priekšlikumā (16), maksimālais naudas sods nedrīkst pārsniegt 10 % no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda gada budžeta attiecīgajā gadā, kurā piemērots sods. Par naudas sodu lems Parlaments, ņemot vērā daudzus parametrus (17). Palāta iesaka mazliet ierobežot rīcības brīvību, kad jāpieņem lēmums par pārkāpumiem saistībā ar ziedojumiem un iemaksām. Naudas soda apjoms jāaprēķina, nelikumīgi iesaistītajām summām piemērojot palielinājuma koeficientu, nenosakot maksimālo apjomu. |
| --- | --- |

11.

Noteikumu pārkāpšanas gadījumā jāpiemēro efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas. Kā teikts regulas priekšlikumā (16), maksimālais naudas sods nedrīkst pārsniegt 10 % no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda gada budžeta attiecīgajā gadā, kurā piemērots sods. Par naudas sodu lems Parlaments, ņemot vērā daudzus parametrus (17). Palāta iesaka mazliet ierobežot rīcības brīvību, kad jāpieņem lēmums par pārkāpumiem saistībā ar ziedojumiem un iemaksām. Naudas soda apjoms jāaprēķina, nelikumīgi iesaistītajām summām piemērojot palielinājuma koeficientu, nenosakot maksimālo apjomu.

| 12. | Naudas sodi nav paredzēti cilvēkiem vai iestādēm, kas partijai vai fondam veikuši nelikumīgus maksājumus. Patiešām, saskaņā ar priekšlikumu regulai par statusu nelikumīgi veiktie maksājumi ir jāatmaksā tiem, kuri tos veikuši. |
| --- | --- |

12.

Naudas sodi nav paredzēti cilvēkiem vai iestādēm, kas partijai vai fondam veikuši nelikumīgus maksājumus. Patiešām, saskaņā ar priekšlikumu regulai par statusu nelikumīgi veiktie maksājumi ir jāatmaksā tiem, kuri tos veikuši.

| 13. | Palāta atzinīgi vērtē faktu, ka priekšlikumā regulai par statusu ir noteikti obligāti naudas sodi, ja jebkura organizācija, kas pilnvarota revidēt vai pārbaudīt Eiropas Savienības budžeta finansējuma saņēmējus, atklāj neprecizitātes gada finanšu pārskatos (18). Palāta iesaka piemērot obligātas administratīvas un finansiālas sankcijas arī tad, ja Eiropas Parlamentam vai Palātai ir liegta iespēja īstenot tiem piešķirtās revīzijas pilnvaras. |
| --- | --- |

13.

Palāta atzinīgi vērtē faktu, ka priekšlikumā regulai par statusu ir noteikti obligāti naudas sodi, ja jebkura organizācija, kas pilnvarota revidēt vai pārbaudīt Eiropas Savienības budžeta finansējuma saņēmējus, atklāj neprecizitātes gada finanšu pārskatos (18). Palāta iesaka piemērot obligātas administratīvas un finansiālas sankcijas arī tad, ja Eiropas Parlamentam vai Palātai ir liegta iespēja īstenot tiem piešķirtās revīzijas pilnvaras.

Tieši ziedojumi kandidātiem vai vēlētiem pārstāvjiem

| 14. | Visbeidzot, Palāta vērš uzmanību uz nepieciešamību noteikumus par politisko partiju finansēšanu piemērot pēc analoģijas arī atsevišķu kandidātu Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņu finansēšanai vai arī vēlēto pārstāvju kampaņu finansēšanai. Tas mazinātu risku apiet politisko partiju finansēšanas noteikumus ar tiešiem ziedojumiem kandidātiem vai vēlētiem pārstāvjiem. |
| --- | --- |

14.

Visbeidzot, Palāta vērš uzmanību uz nepieciešamību noteikumus par politisko partiju finansēšanu piemērot pēc analoģijas arī atsevišķu kandidātu Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņu finansēšanai vai arī vēlēto pārstāvju kampaņu finansēšanai. Tas mazinātu risku apiet politisko partiju finansēšanas noteikumus ar tiešiem ziedojumiem kandidātiem vai vēlētiem pārstāvjiem.

| 15. | Juridisku apsvērumu dēļ šādus noteikumus nav iespējams iesniegt ar Komisijas tiesību aktu priekšlikumu, pamatojoties uz LESD 224. pantu. Jautājumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām un Eiropas Parlamenta deputātu pienākumu izpildi piemēro LESD 223. pantu. Pamatojoties uz to, Eiropas Parlaments ir pilnvarots sagatavot tiesību akta priekšlikumu ar vajadzīgajiem nosacījumiem, piemēram, iekļaušanai Aktā par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās (19). Pašlaik saskaņā ar Akta 4. pantu katrai dalībvalstij ir iespēja tikai noteikt maksimālo robežu kandidātu kampaņas izdevumiem. |
| --- | --- |

15.

Juridisku apsvērumu dēļ šādus noteikumus nav iespējams iesniegt ar Komisijas tiesību aktu priekšlikumu, pamatojoties uz LESD 224. pantu. Jautājumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām un Eiropas Parlamenta deputātu pienākumu izpildi piemēro LESD 223. pantu. Pamatojoties uz to, Eiropas Parlaments ir pilnvarots sagatavot tiesību akta priekšlikumu ar vajadzīgajiem nosacījumiem, piemēram, iekļaušanai Aktā par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās (19). Pašlaik saskaņā ar Akta 4. pantu katrai dalībvalstij ir iespēja tikai noteikt maksimālo robežu kandidātu kampaņas izdevumiem.

PRECĪZĀKU DEFINĪCIJU NEPIECIEŠAMĪBA ATBILSTĪBAS NOSACĪJUMIEM ES FINANSĒJUMAM UN DAŽĀM CITĀM GALVENAJĀM KONCEPCIJĀM

| 16. | Spēkā esošās regulas 8. pantā ir dota to Eiropas politisko partiju izdevumu definīcija, kurus var finansēt no ES budžeta. Šādi izdevumi ietver “administratīvos izdevumus un izdevumus, kas saistīti ar tehnisku palīdzību, sanāksmēm, pētniecību, pārrobežu pasākumiem, pētījumiem, informāciju un publikācijām”. Šāda definīcija nav vairs iekļauta Komisijas priekšlikumos, kaut arī tā sniegtu noderīgas norādes Eiropas Parlamenta uzaicinājumiem veikt iemaksas. Līdz ar to noteikumi priekšlikumā grozīt finanšu regulu šajā ziņā nav pietiekami precīzi (20). Priekšlikumā grozīt finanšu regulu arī jāpaskaidro, ka Eiropas politiskās partijas, kas saņem iemaksu no vispārējā budžeta, nesaņem citus budžeta līdzekļus. |
| --- | --- |

16.

Spēkā esošās regulas 8. pantā ir dota to Eiropas politisko partiju izdevumu definīcija, kurus var finansēt no ES budžeta. Šādi izdevumi ietver “administratīvos izdevumus un izdevumus, kas saistīti ar tehnisku palīdzību, sanāksmēm, pētniecību, pārrobežu pasākumiem, pētījumiem, informāciju un publikācijām”. Šāda definīcija nav vairs iekļauta Komisijas priekšlikumos, kaut arī tā sniegtu noderīgas norādes Eiropas Parlamenta uzaicinājumiem veikt iemaksas. Līdz ar to noteikumi priekšlikumā grozīt finanšu regulu šajā ziņā nav pietiekami precīzi (20). Priekšlikumā grozīt finanšu regulu arī jāpaskaidro, ka Eiropas politiskās partijas, kas saņem iemaksu no vispārējā budžeta, nesaņem citus budžeta līdzekļus.

| 17. | Priekšlikuma regulai par statusu 2. pantā ir dota tikai nedaudzu tekstā lietoto terminu definīcija. Skaidrības un juridiskās noteiktības labad jāiekļauj (21) vēl šādu terminu definīcijas: “kredītrīkotājs”, politisko partiju un fondu “gada budžets” (22), “gada atmaksājamie izdevumi”, “gada atbilstīgās izmaksas”, “kompetentās valsts iestādes” un “iemaksas” no politisko partiju un fondu biedriem. |
| --- | --- |

17.

Priekšlikuma regulai par statusu 2. pantā ir dota tikai nedaudzu tekstā lietoto terminu definīcija. Skaidrības un juridiskās noteiktības labad jāiekļauj (21) vēl šādu terminu definīcijas: “kredītrīkotājs”, politisko partiju un fondu “gada budžets” (22), “gada atmaksājamie izdevumi”, “gada atbilstīgās izmaksas”, “kompetentās valsts iestādes” un “iemaksas” no politisko partiju un fondu biedriem.

STINGRAS PĀRSKATATBILDĪBAS NEPIECIEŠAMĪBA

Pārskati un paziņošanas pienākums

| 18. | Priekšlikuma regulai par statusu 19. pantā tiek prasīts, lai politiskās partijas un fondi iesniedz gada finanšu pārskatus saskaņā ar savas mītnes dalībvalsts tiesību aktiem (23). Lai veicinātu salīdzināmību un pārredzamību, būtu vēlams standartizēts, uzkrājumu grāmatvedības principos balstīts pārskatu izklāsts un sīki izstrādāti pienākumi ziņot, izmantojot obligātu parauga struktūru, ko piemērotu visām politiskajām partijām un fondiem neatkarīgi no to mītnes dalībvalsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

18.

Priekšlikuma regulai par statusu 19. pantā tiek prasīts, lai politiskās partijas un fondi iesniedz gada finanšu pārskatus saskaņā ar savas mītnes dalībvalsts tiesību aktiem (23). Lai veicinātu salīdzināmību un pārredzamību, būtu vēlams standartizēts, uzkrājumu grāmatvedības principos balstīts pārskatu izklāsts un sīki izstrādāti pienākumi ziņot, izmantojot obligātu parauga struktūru, ko piemērotu visām politiskajām partijām un fondiem neatkarīgi no to mītnes dalībvalsts tiesību aktiem.

| 19. | Turklāt 19. pantā vajadzētu noteikt, ka Eiropas Parlaments izvēlas, norīko un apmaksā personas, kas veic ārējo revīziju. Tas palīdzētu nodrošināt konsekvenci ārējās revīzijas funkciju izpildē un atvieglotu šīs darbības uzraudzību (24). |
| --- | --- |

19.

Turklāt 19. pantā vajadzētu noteikt, ka Eiropas Parlaments izvēlas, norīko un apmaksā personas, kas veic ārējo revīziju. Tas palīdzētu nodrošināt konsekvenci ārējās revīzijas funkciju izpildē un atvieglotu šīs darbības uzraudzību (24).

Noteikums par Palātas revīzijas pilnvarām

| 20. | Palātas revīzijas pilnvaras tieši izriet no primārajiem tiesību aktiem, jo īpaši LESD 287. panta, un tās nevar mainīt vai ierobežot ar sekundārajiem tiesību aktiem. Lai precizētu, ka priekšlikumā regulai par statusu noteikto revīzijas kārtību piemēro neatkarīgi no šīm pilnvarām, Palāta uzskata, ka par to vajadzētu iekļaut vispārēju atsauci regulas priekšlikuma 20. pantā. |
| --- | --- |

20.

Palātas revīzijas pilnvaras tieši izriet no primārajiem tiesību aktiem, jo īpaši LESD 287. panta, un tās nevar mainīt vai ierobežot ar sekundārajiem tiesību aktiem. Lai precizētu, ka priekšlikumā regulai par statusu noteikto revīzijas kārtību piemēro neatkarīgi no šīm pilnvarām, Palāta uzskata, ka par to vajadzētu iekļaut vispārēju atsauci regulas priekšlikuma 20. pantā.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2013. gada 7. februāra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (COM(2012) 499 final, 12.9.2012.) un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 attiecībā uz Eiropas politisko partiju finansēšanu (COM(2012) 712 final, 29.11.2012.).

1

(2)  Sk. I iedaļu: Parlaments/Izdevumi/Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta 402. un 403. pants (OV L 56, 29.2.2012., 1. lpp.).

2

(3)  Saskaņā ar datiem, ko Eiropas Parlaments publicējis 2012. gada martā, Eiropas politiskajām partijām piešķirtās summas ir pieaugušas no 4,65 miljoniem EUR 2004. gadā līdz 18,90 miljoniem EUR 2012. gadā.

3

(4)  No 2007. gada oktobra līdz 2008. gada augustam Eiropas Komisija piešķīra dotācijas Eiropas politiskajiem fondiem pilotprojekta ietvaros. Saskaņā ar datiem, ko Eiropas Parlaments publicējis 2012. gada martā, piešķirtās summas ir pieaugušas no 6,69 miljoniem EUR 2009. gadā līdz 11,96 miljoniem EUR 2012. gadā.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.), kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1524/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 5. lpp.).

5

(6)  Sk. 125. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

6

(7)  Sk. Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par to, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu, jo īpaši 15., 16. un 20. punktu (OV C 296 E, 2.10.2012., 46. lpp.).

7

(8)  Konkrēti, Palāta negatavo īpašus gada ziņojumus par Eiropas politiskajām partijām un fondiem.

8

(9)  Priekšlikuma regulai par statusu 2. panta 7. punkts: “(..) “ziedojums” ir skaidras naudas veltījumi un citi ziedojumi natūrā (preces vai pakalpojumi), kas rada ekonomisku labumu attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam”.

9

(10)  Piemēram, izmantojot pakalpojumu līgumus, ko piešķir kādai politiskās partijas kontrolētai struktūrai, kurai samaksātā summa nav proporcionāla sniegtajam pakalpojumam.

10

(11)  Piemēram, zinātniskie institūti vai izdevniecības.

11

(12)  Ieskaitot nevalstiskās organizācijas.

12

(13)  Sk. priekšlikuma regulai par statusu 15. panta 5. punkta d) apakšpunktu.

13

(14)  Sk. priekšlikuma regulai par statusu 15. panta 5. punktu.

14

(15)  Sk. priekšlikuma regulai par statusu 15. panta 7. un 8. punktu, kā arī 24. panta 1. punkta f) apakšpunktu.

15

(16)  Sk. priekšlikuma regulai par statusu 22. pantu.

16

(17)  Jo īpaši pārkāpuma smagumu, ilgumu un pārkāpuma atkārtošanos, laiku, kas pagājis kopš pārkāpuma, kā arī neuzmanības vai nodomu pakāpi.

17

(18)  Sk. priekšlikuma regulai par statusu 22. panta 2. punkta c) apakšpunktu.

18

(19)  OV L 278, 8.10.1976., 5. lpp.

19

(20)  Sk. priekšlikuma, ar ko groza Finanšu regulu, 204.b un 204.d pantu. Ar 204.b panta 1. punktu nosaka, ka iemaksas “izlieto tikai, lai atlīdzinātu procentuālo daļu no Eiropas politisko partiju darbības izmaksām, kas tieši saistītas ar minēto partiju mērķiem”.

20

(21)  Vajadzības gadījumā dodot atsauces uz citiem atbilstīgiem tiesību aktiem.

21

(22)  Bez “gada budžeta” definīcijas nav iespējams pārbaudīt atbilstību noteikumam, ka biedru iemaksas Eiropas politiskajām partijām un fondiem nedrīkst pārsniegt 40 % no to gada budžeta.

22

(23)  Gada finanšu pārskati ir jāiesniedz Eiropas Parlamenta reģistram un kompetentajām valsts iestādēm dalībvalstīs.

23

(24)  Palāta atzīmē, ka Eiropas Parlaments 2012. gadā ir izsludinājis konkursu, lai izvēlētos vienu un to pašu ārējo revidentu visām Eiropas politiskajām partijām un fondiem.

24

---