# Euroopa Liidu C 127/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.127.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 127 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide4. mai 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.127.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 127

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide4. mai 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2013/C 127/01 | Nõukogu otsus, 22. aprill 2013, Euroopa statistika nõuandekomitees nõukogu esindava liikme ametisse määramise kohta | 1 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 127/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2013/C 127/03 | Komisjoni rakendusotsus, 3. mai 2013, toiduohutuse, loomatervise ja loomade heaolu ning taimetervise valdkonna IT-vahendeid käsitleva 2013. aasta tööprogrammi rahastamise kohta | 3 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2013/C 127/04 | Malta Vabariigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta | 14 |
| 2013/C 127/05 | Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Lisatud teadaandele vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Rouffy loa taotlemise kohta)
   (
  1
  ) | 15 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2013/C 127/01

Nõukogu otsus, 22. aprill 2013, Euroopa statistika nõuandekomitees nõukogu esindava liikme ametisse määramise kohta

1

Euroopa Komisjon

2013/C 127/02

Euro vahetuskurss

2

2013/C 127/03

Komisjoni rakendusotsus, 3. mai 2013, toiduohutuse, loomatervise ja loomade heaolu ning taimetervise valdkonna IT-vahendeid käsitleva 2013. aasta tööprogrammi rahastamise kohta

3

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2013/C 127/04

Malta Vabariigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

14

2013/C 127/05

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Lisatud teadaandele vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Rouffy loa taotlemise kohta)
   (
  1
  )

(Lisatud teadaandele vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Rouffy loa taotlemise kohta)

1

15

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 127/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6872 – Barry Callebaut/Petra Foods — Cocoa Ingredients Division) (
  1
  ) | 16 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 127/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 17 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 127/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6872 – Barry Callebaut/Petra Foods — Cocoa Ingredients Division) (
  1
  )

1

16

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 127/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 4.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. aprill 2013,

Euroopa statistika nõuandekomitees nõukogu esindava liikme ametisse määramise kohta

2013/C 127/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta otsust nr 234/2008/EÜ, millega luuakse Euroopa statistika nõuandekomitee (1),

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee 25. märtsi 2013. aasta soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu esindav otse ametisse määratud Maria Lucilia SALEMA E CARVALHO on Euroopa statistika nõuandekomiteest lahkunud. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu esindav otse ametisse määratud Maria Lucilia SALEMA E CARVALHO on Euroopa statistika nõuandekomiteest lahkunud.

| (2) | Kõnealust lahkumist arvesse võttes on nõukogu otsustanud määrata Maurizio VICHI Euroopa statistika nõuandekomitees nõukogu esindavaks liikmeks, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealust lahkumist arvesse võttes on nõukogu otsustanud määrata Maurizio VICHI Euroopa statistika nõuandekomitees nõukogu esindavaks liikmeks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Maurizio VICHI määratakse Euroopa statistika nõuandekomitees nõukogu esindavaks liikmeks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. aprillil 2013.

Luxembourg, 22. aprill 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

E. GILMORE

---

(1)  ELT L 73, 15.3.2008, lk 13.

1

---

Euroopa Komisjon

| 4.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/2

---

Euro vahetuskurss (1)

3. mai 2013

2013/C 127/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3114 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,60 |
| DKK | Taani kroon | 7,4533 |
| GBP | Inglise nael | 0,84310 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,5307 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2235 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,6075 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,640 |
| HUF | Ungari forint | 296,12 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6999 |
| PLN | Poola zlott | 4,1407 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3031 |
| TRY | Türgi liir | 2,3543 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2780 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3263 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1754 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5391 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6173 |
| KRW | Korea vonn | 1 437,83 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,7437 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0725 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5827 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 774,64 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9790 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,564 |
| RUB | Vene rubla | 40,8208 |
| THB | Tai baat | 38,791 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6334 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,9604 |
| INR | India ruupia | 70,7170 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3114

JPY

Jaapani jeen

128,60

DKK

Taani kroon

7,4533

GBP

Inglise nael

0,84310

SEK

Rootsi kroon

8,5307

CHF

Šveitsi frank

1,2235

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,6075

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,640

HUF

Ungari forint

296,12

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6999

PLN

Poola zlott

4,1407

RON

Rumeenia leu

4,3031

TRY

Türgi liir

2,3543

AUD

Austraalia dollar

1,2780

CAD

Kanada dollar

1,3263

HKD

Hongkongi dollar

10,1754

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5391

SGD

Singapuri dollar

1,6173

KRW

Korea vonn

1 437,83

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,7437

CNY

Hiina jüaan

8,0725

HRK

Horvaatia kuna

7,5827

IDR

Indoneesia ruupia

12 774,64

MYR

Malaisia ringit

3,9790

PHP

Filipiini peeso

53,564

RUB

Vene rubla

40,8208

THB

Tai baat

38,791

BRL

Brasiilia reaal

2,6334

MXN

Mehhiko peeso

15,9604

INR

India ruupia

70,7170

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 4.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/3

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

3. mai 2013,

toiduohutuse, loomatervise ja loomade heaolu ning taimetervise valdkonna IT-vahendeid käsitleva 2013. aasta tööprogrammi rahastamise kohta

2013/C 127/03

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (edaspidi „finantsmäärus”), (1) eriti selle artiklit 84,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (2) eriti selle artikli 66 lõike 1 punkti c ja artikli 66 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (3) eriti selle artikli 35 lõiget 2 ja artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (4) (edaspidi „kohaldamiseeskirjad”) artikliga 94 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (4) (edaspidi „kohaldamiseeskirjad”) artikliga 94 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 on sätestatud, kui üksikasjalik kirjeldus on rahastamisotsuse raamistiku puhul piisav. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 on sätestatud, kui üksikasjalik kirjeldus on rahastamisotsuse raamistiku puhul piisav.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (5) artikli 50 lõikega 1 on loodud võrgustikuna toimiv kiirhoiatussüsteem toidust või söödast otseselt või kaudselt inimeste tervisele tulenevast riskist teatamiseks ning nähtud ette, et võrgustiku juhtimise eest vastutab komisjon. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (5) artikli 50 lõikega 1 on loodud võrgustikuna toimiv kiirhoiatussüsteem toidust või söödast otseselt või kaudselt inimeste tervisele tulenevast riskist teatamiseks ning nähtud ette, et võrgustiku juhtimise eest vastutab komisjon.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) (6) artikliga 28 on komisjonile pandud kohustus luua avalikkusele kättesaadav geneetiliselt muundatud toidu ja sööda register ning seda hallata. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) (6) artikliga 28 on komisjonile pandud kohustus luua avalikkusele kättesaadav geneetiliselt muundatud toidu ja sööda register ning seda hallata.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) (7) artikliga 20 on komisjonile pandud kohustus luua toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete register ja seda hallata. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) (7) artikliga 20 on komisjonile pandud kohustus luua toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete register ja seda hallata.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1334/2008 (mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ) (8) artiklis 25 on märgitud, et liit kehtestab lõhna- ja maitseühendite loetelu. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1334/2008 (mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ) (8) artiklis 25 on märgitud, et liit kehtestab lõhna- ja maitseühendite loetelu.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (9) artikli 31 lõikega 2 on komisjonile pandud kohustus seada sisse üks või mitu registrit, kuhu kantakse selline teave GMOde geneetiliste modifikatsioonide kohta, mida saab kasutada konkreetsete toodetena esinevate GMOde avastamiseks ja väljaselgitamiseks, et hõlbustada turustamisjärgset kontrolli ja inspekteerimist. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (9) artikli 31 lõikega 2 on komisjonile pandud kohustus seada sisse üks või mitu registrit, kuhu kantakse selline teave GMOde geneetiliste modifikatsioonide kohta, mida saab kasutada konkreetsete toodetena esinevate GMOde avastamiseks ja väljaselgitamiseks, et hõlbustada turustamisjärgset kontrolli ja inspekteerimist.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 258/97 (uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta) (10) artiklites 4–8 on sätestatud, et ELi liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni vahel tuleb sisse seada konfidentsiaalse teabe käsitlemist võimaldav kiire andmevahetuse võrgustik ja seda käigus hoida. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 258/97 (uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta) (10) artiklites 4–8 on sätestatud, et ELi liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni vahel tuleb sisse seada konfidentsiaalse teabe käsitlemist võimaldav kiire andmevahetuse võrgustik ja seda käigus hoida.

| (9) | Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) (11) artikli 2 lõike 1 punktis i ja artikli 21 lõikega 6 on ette nähtud võrgu loomine kahjulike organismide uutest esinemistest teatamiseks, soovituste andmine suuniste koostamiseks, mille kohaselt riiklikud inspektorid teostavad impordi fütosanitaarkontrolli, ning riiklike inspektorite teadmiste parandamise programmid. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) (11) artikli 2 lõike 1 punktis i ja artikli 21 lõikega 6 on ette nähtud võrgu loomine kahjulike organismide uutest esinemistest teatamiseks, soovituste andmine suuniste koostamiseks, mille kohaselt riiklikud inspektorid teostavad impordi fütosanitaarkontrolli, ning riiklike inspektorite teadmiste parandamise programmid.

| (10) | Nõukogu 8. detsembri 1969. aasta direktiivi 69/464/EMÜ (kartulivähi leviku tõkestamise kohta) (12) artiklis 10, nõukogu 4. oktoobri 1993. aasta direktiivi 93/85/EMÜ (kartuli ringmädaniku kontrolli kohta) (13) artikli 1 punktis a ja artiklis 2, nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/57/EÜ (haigusetekitaja Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. kontrolli kohta) (14) artikli 1 punktis a ja artiklis 2 ning nõukogu 11. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/33/EÜ (mis käsitleb kartuli-kiduussi tõrjet ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 69/465/EMÜ) (15) artiklites 1, 4 ja 8 on sätestatud nõuded väga tähtsate kartulihaiguste – vastavalt kartulivähi, kartuli ringmädaniku, pruunmädaniku ja kiduussi – leviku tõkestamiseks. Osutatud õigusaktides on kehtestatud ranged nõuded korrapäraste vaatluste tegemise kohta, et kontrollida eespool nimetatud kahjulike organismide esinemist, samuti on kehtestatud kohustus teha vaatluste tulemused komisjonile teatavaks. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu 8. detsembri 1969. aasta direktiivi 69/464/EMÜ (kartulivähi leviku tõkestamise kohta) (12) artiklis 10, nõukogu 4. oktoobri 1993. aasta direktiivi 93/85/EMÜ (kartuli ringmädaniku kontrolli kohta) (13) artikli 1 punktis a ja artiklis 2, nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/57/EÜ (haigusetekitaja Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. kontrolli kohta) (14) artikli 1 punktis a ja artiklis 2 ning nõukogu 11. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/33/EÜ (mis käsitleb kartuli-kiduussi tõrjet ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 69/465/EMÜ) (15) artiklites 1, 4 ja 8 on sätestatud nõuded väga tähtsate kartulihaiguste – vastavalt kartulivähi, kartuli ringmädaniku, pruunmädaniku ja kiduussi – leviku tõkestamiseks. Osutatud õigusaktides on kehtestatud ranged nõuded korrapäraste vaatluste tegemise kohta, et kontrollida eespool nimetatud kahjulike organismide esinemist, samuti on kehtestatud kohustus teha vaatluste tulemused komisjonile teatavaks.

| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (16) artikli 76 lõike 1 punktis a on sätestatud sellise andmebaasi väljatöötamise rahastamine, kuhu kogutakse ja salvestatakse kogu teave taimekaitsevahendite kohta. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (16) artikli 76 lõike 1 punktis a on sätestatud sellise andmebaasi väljatöötamise rahastamine, kuhu kogutakse ja salvestatakse kogu teave taimekaitsevahendite kohta.

| (12) | Nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiivi 68/193/EMÜ (viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta) (17) artiklis 5e on sätestatud, et komisjon peab avaldama direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate sortide kohta ühise sordikataloogi. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiivi 68/193/EMÜ (viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta) (17) artiklis 5e on sätestatud, et komisjon peab avaldama direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate sortide kohta ühise sordikataloogi.

| (13) | Nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/90/EÜ (puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta) (18) artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et võidakse otsustada koostada ja avaldada sortide ühine nimekiri. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/90/EÜ (puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta) (18) artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et võidakse otsustada koostada ja avaldada sortide ühine nimekiri.

| (14) | Nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/105/EÜ (metsapaljundusmaterjali turustamise kohta) artikli 11 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon võib avaldada loetelu pealkirjaga „Ühenduse loetelu metsapaljundusmaterjali tootmiseks heakskiidetud algmaterjali kohta”. |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/105/EÜ (metsapaljundusmaterjali turustamise kohta) artikli 11 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon võib avaldada loetelu pealkirjaga „Ühenduse loetelu metsapaljundusmaterjali tootmiseks heakskiidetud algmaterjali kohta”.

| (15) | Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ (ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta) (19) artikli 17 lõikes 1 ja direktiivi 2002/55/EÜ (köögiviljaseemne turustamise kohta) (20) artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon avaldab vastavalt ühtse põllukultuuride sordilehe ja ühtse köögiviljakultuuride sordilehe. |
| --- | --- |

(15)

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ (ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta) (19) artikli 17 lõikes 1 ja direktiivi 2002/55/EÜ (köögiviljaseemne turustamise kohta) (20) artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon avaldab vastavalt ühtse põllukultuuride sordilehe ja ühtse köögiviljakultuuride sordilehe.

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 396/2005 (taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta) (21) artikli 36 lõike 1 punktiga a on ette nähtud luua konsolideeritud andmebaas pestitsiidide jääkide piirnorme käsitlevate liidu õigusaktide kohta ning teha selline teave avalikkusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 396/2005 (taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta) (21) artikli 36 lõike 1 punktiga a on ette nähtud luua konsolideeritud andmebaas pestitsiidide jääkide piirnorme käsitlevate liidu õigusaktide kohta ning teha selline teave avalikkusele kättesaadavaks.

| (17) | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/23/EÜ (millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ) (22) artikliga 8 on ette nähtud kontrollikavade andmebaas. |
| --- | --- |

(17)

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/23/EÜ (millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ) (22) artikliga 8 on ette nähtud kontrollikavade andmebaas.

| (18) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (23) artikli 6 lõikes 4 on ette nähtud veiste spongioossete entsefalopaatiate epidemioloogilise seire andmebaas. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (23) artikli 6 lõikes 4 on ette nähtud veiste spongioossete entsefalopaatiate epidemioloogilise seire andmebaas.

| (19) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) (24) artiklis 10 on nõutud, et tuleb käigus hoida ja hallata andmebaase toidu lisaainete lubade andmise ühtse menetluse kohta. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) (24) artiklis 10 on nõutud, et tuleb käigus hoida ja hallata andmebaase toidu lisaainete lubade andmise ühtse menetluse kohta.

| (20) | Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikli 35 lõikega 1 on lubatud liidul anda rahalist abi loomade identifitseerimise ja haigustest teatamise süsteemide sisseseadmiseks. Liit peaks andma rahalist abi komisjoni 1. märtsi 2005. aasta otsusega 2005/176/EÜ (milles sätestatakse loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt nõukogu direktiivile 82/894/EMÜ) (25) loodud loomahaigustest teatamise süsteemi (ADNS) haldamiseks ja täiendamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikli 35 lõikega 1 on lubatud liidul anda rahalist abi loomade identifitseerimise ja haigustest teatamise süsteemide sisseseadmiseks. Liit peaks andma rahalist abi komisjoni 1. märtsi 2005. aasta otsusega 2005/176/EÜ (milles sätestatakse loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt nõukogu direktiivile 82/894/EMÜ) (25) loodud loomahaigustest teatamise süsteemi (ADNS) haldamiseks ja täiendamiseks.

| (21) | Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikliga 36 on ette nähtud liidu rahalise toetuse andmine teatavate ühendusesiseses kaubanduses ja impordis kasutatavate elektrooniliste süsteemide jaoks. |
| --- | --- |

(21)

Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikliga 36 on ette nähtud liidu rahalise toetuse andmine teatavate ühendusesiseses kaubanduses ja impordis kasutatavate elektrooniliste süsteemide jaoks.

| (22) | On tarvis jätkata rahalise toetuse andmist komisjoni 30. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/24/EÜ ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi väljatöötamise kohta (26) ette nähtud ühtse veterinaariaalase elektroonilise kaubanduskontrolli- ja ekspertsüsteemi TRACES veebimajutuse, haldamise ja hoolduse jaoks. |
| --- | --- |

(22)

On tarvis jätkata rahalise toetuse andmist komisjoni 30. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/24/EÜ ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi väljatöötamise kohta (26) ette nähtud ühtse veterinaariaalase elektroonilise kaubanduskontrolli- ja ekspertsüsteemi TRACES veebimajutuse, haldamise ja hoolduse jaoks.

| (23) | Vastavalt nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artiklile 27 peavad liikmesriigid esitama tauditõrje-/seireprogrammide taotlused ning heakskiidetud programmide kohta aruanded ja kulude hüvitamise taotlused; veebipõhise süsteemi loomine taotluste, aruannete ja hüvitistaotluste esitamiseks lihtsustaks teabe käitlemist. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artiklile 27 peavad liikmesriigid esitama tauditõrje-/seireprogrammide taotlused ning heakskiidetud programmide kohta aruanded ja kulude hüvitamise taotlused; veebipõhise süsteemi loomine taotluste, aruannete ja hüvitistaotluste esitamiseks lihtsustaks teabe käitlemist.

| (24) | Et tagada koordineeritus ning tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi IT-kava tõhus ellurakendamine, tuleks käesoleva üheainsa otsusega heaks kiita vastavate meetmete 2013. aasta tööprogramm koos nende meetmete vajaliku rahastamisega. |
| --- | --- |

(24)

Et tagada koordineeritus ning tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi IT-kava tõhus ellurakendamine, tuleks käesoleva üheainsa otsusega heaks kiita vastavate meetmete 2013. aasta tööprogramm koos nende meetmete vajaliku rahastamisega.

| (25) | Käesolev otsus on ühtlasi rahastamisotsus kaudselt tsentraliseeritud korras või ühiselt koos rahvusvaheliste organisatsioonidega toimuva eelarve täitmise raames tehtavate kulutuste jaoks, mis tuleb katta liidu eelarvest. |
| --- | --- |

(25)

Käesolev otsus on ühtlasi rahastamisotsus kaudselt tsentraliseeritud korras või ühiselt koos rahvusvaheliste organisatsioonidega toimuva eelarve täitmise raames tehtavate kulutuste jaoks, mis tuleb katta liidu eelarvest.

| (26) | Käesolev rahastamisotsus võib hõlmata ka viivist, mis tuleb tasuda makse hilinemise eest vastavalt finantsmääruse artiklile 92 ja kohaldamiseeskirjade artiklile 111. |
| --- | --- |

(26)

Käesolev rahastamisotsus võib hõlmata ka viivist, mis tuleb tasuda makse hilinemise eest vastavalt finantsmääruse artiklile 92 ja kohaldamiseeskirjade artiklile 111.

| (27) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Toiduohutuse, loomatervise ja loomade heaolu ning taimetervise valdkonna IT-vahendite loomist ja ülalpidamist käsitlev 2013. aasta tööprogramm („tööprogramm”), mis on sätestatud lisas, võetakse vastu. Selle vastuvõtmine kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 84 tähenduses.

Artikkel 2

Tööprogrammi rakendamiseks käesoleva otsusega ettenähtud toetuse maksimummäär on 7 290 000 eurot, mida rahastatakse järgmisest Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve eelarveridadest:

| a) | eelarverida 17 04 02 01: 4 889 000 eurot |
| --- | --- |

a)

eelarverida 17 04 02 01: 4 889 000 eurot

| b) | eelarverida 17 04 04 01: 1 350 000 eurot |
| --- | --- |

b)

eelarverida 17 04 04 01: 1 350 000 eurot

| c) | eelarverida 17 04 07 01: 1 051 000 eurot |
| --- | --- |

c)

eelarverida 17 04 07 01: 1 051 000 eurot

Need assigneeringud võivad hõlmata ka hilinenud makse eest tasumisele kuuluvat viivist.

Artikkel 3

Tööprogrammiga hõlmatud erimeetmeteks ette nähtud eraldiste summa kumulatiivseid muudatusi, mis ei ületa 10 % käesoleva otsuse artiklis 2 sätestatud toetussumma maksimummäärast, ei käsitata oluliste muudatustena määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 94 tähenduses, kui need muudatused ei mõjuta märkimisväärselt tööprogrammi olemust ja eesmärke.

Eelarvevahendite käsutaja võib selliseid muudatusi teha kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega.

Brüssel, 3. mai 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

3

(4)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

4

(5)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

5

(6)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

6

(7)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

7

(8)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 34.

8

(9)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

9

(10)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

10

(11)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

11

(12)  EÜT L 323, 24.12.1969, lk 1.

12

(13)  EÜT L 259, 18.10.1993, lk 1.

13

(14)  EÜT L 235, 21.8.1998, lk 1.

14

(15)  ELT L 156, 16.6.2007, lk 12.

15

(16)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

16

(17)  EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15.

17

(18)  ELT L 267, 8.10.2008, lk 8.

18

(19)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1.

19

(20)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.

20

(21)  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

21

(22)  EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10.

22

(23)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

23

(24)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

24

(25)  ELT L 59, 5.3.2005, lk 40.

25

(26)  EÜT L 8, 14.1.2003, lk 44.

26

---

LISA

Toiduohutuse, loomatervise ja loomade heaolu ning taimetervise valdkonna infotehnoloogiavahendeid käsitlev 2013. aasta tööprogramm

1.   SISSEJUHATUS

Tööprogrammis on 2013. aastaks ette nähtud rakendusmeetmed. Esitatud eesmärkide põhjal on eelarve jaotatud hangeteks, mis on tehtud otseseks eelarve täitmiseks ja mille kogusumma on 7 290 000 eurot.

2.   HANKED

2.1.   IT-projektid, millega toetatakse toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) ning toidu lisaainete, toiduga kokkupuutuvate materjalide, GMO-de, uuendtoitude, lõhna- ja maitseainete ning toitumis- ja tervisealaste väidete registri toimimist

Selle eelarve alusel rahastatava meetme eesmärk on viia lõpule 2011. aastal kasutusse võetud üldise kiirhoiatussüsteemi (GRAS) IT-rakenduse juurutamine samuti 2011. aastal kasutusse võetud toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) uusima versiooni jaoks ning seda süsteemi ülal pidada. Sama IT-platvormi kasutamine erinevates komisjoni hallatavates hoiatussüsteemides lihtsustab teabevahetust nende süsteemide vahel ning parandab nende hallatavust infotehnoloogia seisukohast.

Et saada faktidel põhinev ülevaade lubamatutest ainetest ja toetada RASFFi, on vaja pidada lubatud ainete (toidu lisaained, toiduga kokkupuutuvad materjalid, uuendtoidud, geneetiliselt muundatud toit ja sööt, GMO-d, lõhna- ja maitseained jms) registreid.

Kavandatavad meetmed on järgmised:

| — | toetus RASFFi väljatöötamiseks ja ülalpidamiseks: 200 000 eurot; |
| --- | --- |

—

toetus RASFFi väljatöötamiseks ja ülalpidamiseks: 200 000 eurot;

| — | arendus riikide piirkondlikul tasandil ja RASFFi parandamine: 283 000 eurot; |
| --- | --- |

—

arendus riikide piirkondlikul tasandil ja RASFFi parandamine: 283 000 eurot;

| — | täiendav arendustegevus, et täiustada RASFFi sektorirakenduse toimimist, sh välissüsteemi linkide spetsifikatsioone: 300 000 eurot; |
| --- | --- |

—

täiendav arendustegevus, et täiustada RASFFi sektorirakenduse toimimist, sh välissüsteemi linkide spetsifikatsioone: 300 000 eurot;

| — | toiduga kokkupuutuvate lubatud materjalide (arukates ja aktiivmaterjalides ning -toodetes kasutatavad ained; ringlussevõtu menetlused), uuendtoidu, geneetiliselt muundatud toidu ja sööda, GMO-de, toidu lisaainete, lõhna- ja maitseainete register: 200 000 eurot; |
| --- | --- |

—

toiduga kokkupuutuvate lubatud materjalide (arukates ja aktiivmaterjalides ning -toodetes kasutatavad ained; ringlussevõtu menetlused), uuendtoidu, geneetiliselt muundatud toidu ja sööda, GMO-de, toidu lisaainete, lõhna- ja maitseainete register: 200 000 eurot;

| — | uuendtoitude registri uue versiooni väljatöötamine (olemasoleva tarkvara põhjal): 100 000 eurot; |
| --- | --- |

—

uuendtoitude registri uue versiooni väljatöötamine (olemasoleva tarkvara põhjal): 100 000 eurot;

| — | liidu toitumis- ja tervisealaste väidete registri haldamine: 82 000 eurot; |
| --- | --- |

—

liidu toitumis- ja tervisealaste väidete registri haldamine: 82 000 eurot;

| — | toetus IT-süsteemide turvalisuse täiustamise, keskse tugiüksuse, keskse veebimajutuse ning kesksete IT-seadmete jaoks, mida on vaja avalikkusele kättesaadavate rakenduste käitamiseks ja haldamiseks: 385 000 eurot. |
| --- | --- |

—

toetus IT-süsteemide turvalisuse täiustamise, keskse tugiüksuse, keskse veebimajutuse ning kesksete IT-seadmete jaoks, mida on vaja avalikkusele kättesaadavate rakenduste käitamiseks ja haldamiseks: 385 000 eurot.

Õiguslik alus

| | Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 lõige 1 |
| --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 lõige 1

| | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikkel 28 |
| --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikkel 28

| | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikkel 20 |
| --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikkel 20

| | Määruse (EÜ) nr 1334/2008 artikkel 25 |
| --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 artikkel 25

| | Direktiivi 2001/18/EÜ artikkel 31 |
| --- | --- |

Direktiivi 2001/18/EÜ artikkel 31

| | Määruse (EÜ) nr 258/97 artiklid 4–8 |
| --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 258/97 artiklid 4–8

Eelarverida

17 04 02 01 – summa: 1 550 000 eurot

Kavandatud lepingute soovituslik arv ja liik

Sisesed (intra muros) aja ja vahendite suhtes täpsustatud erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud hankemenetluse ESP-DESIS II ja/või SANCO/2010/A4/001 alusel

Erilepingute soovituslik arv on kolmteist.

Valdkonnad, milles lepinguid sõlmitakse (võimaluse korral)

Infotehnoloogiasüsteemide väljatöötamine ja hooldus, sealhulgas projektijuhtimine, kvaliteedikontroll, ärianalüüs, kavandamine ja dokumenteerimine

Lepingute sõlmimise soovituslik ajakava

Lepingud peaksid olema allkirjastatud 2013. aasta esimese poolaasta lõpuks.

Rakendamine

Otsene eelarve täitmine

Erileping

Erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud hankemenetluse ESP-DESIS II raames ja/või raamlepingu SANCO/2010/A4/001 alusel

2.2.   IT-projektid, millega toetatakse taimetervisemeetmete (EUROPHYT) rakendamist

EUROPHYTi näol on tegemist liikmesriikide jaoks mõeldud veebipõhise rakendusega, mille abil teavitatakse taimetervise nõuetele mittevastavate saadetiste kinnipidamisest. Kõigi EUROPHYTIS osalevate liikmesriikide esindajate kohtumisel võeti vastu kava kasutajaliidese uuendamise kohta. EUROPHYTi süsteem kasutab tsentraliseeritud ressursse ning ka rakenduse GRAS ressursse, mille kasutamist tuleb vahendada ja ülal pidada. Taimetervise impordinõuete andmebaas on loomisel ning see saab kasutuskõlblikuks enne aasta lõppu.

Kõnealuselt eelarverealt rahastatakse järgmisi meetmeid:

| — | taimetervise impordinõuete andmebaasi väljaarendamine ja veebimajutus: 100 000 eurot; |
| --- | --- |

—

taimetervise impordinõuete andmebaasi väljaarendamine ja veebimajutus: 100 000 eurot;

| — | taimekaitsevahendeid käsitlevate taotluste registreerimine: 100 000 eurot; |
| --- | --- |

—

taimekaitsevahendeid käsitlevate taotluste registreerimine: 100 000 eurot;

| — | kõigi taimesaadetiste registreerimise väljaarendamine: 200 000 eurot; |
| --- | --- |

—

kõigi taimesaadetiste registreerimise väljaarendamine: 200 000 eurot;

| — | andmekogumine ühenduse loetelusse kantud heakskiidetud algmaterjali seireks: 25 000 eurot; |
| --- | --- |

—

andmekogumine ühenduse loetelusse kantud heakskiidetud algmaterjali seireks: 25 000 eurot;

| — | olemasoleva EUROPHYTi rakenduse edasiarendamine ja ülalpidamine: 100 000 eurot; |
| --- | --- |

—

olemasoleva EUROPHYTi rakenduse edasiarendamine ja ülalpidamine: 100 000 eurot;

| — | EUROPHYTi rakenduse kasutajaliidese uue versiooni väljaarendamine: 150 000 eurot; |
| --- | --- |

—

EUROPHYTi rakenduse kasutajaliidese uue versiooni väljaarendamine: 150 000 eurot;

| — | EUROPHYTi rakenduse veebimajutus: 50 000 eurot; |
| --- | --- |

—

EUROPHYTi rakenduse veebimajutus: 50 000 eurot;

| — | andmekogumine kahjulike organismide esinemisest teatamiseks ja teavitamiseks vastavalt nõukogu direktiivile 2000/29/EÜ ja direktiividele 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2007/33/EÜ: 230 000 eurot; |
| --- | --- |

—

andmekogumine kahjulike organismide esinemisest teatamiseks ja teavitamiseks vastavalt nõukogu direktiivile 2000/29/EÜ ja direktiividele 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2007/33/EÜ: 230 000 eurot;

| — | toetus kesksele IT-tugiüksusele, kesksele veebimajutusele ja kesksetele IT-seadmetele: 60 000 eurot; |
| --- | --- |

—

toetus kesksele IT-tugiüksusele, kesksele veebimajutusele ja kesksetele IT-seadmetele: 60 000 eurot;

| — | toetus kesksele veebiüksusele ja turvalisusele: 65 000 eurot. |
| --- | --- |

—

toetus kesksele veebiüksusele ja turvalisusele: 65 000 eurot.

Õiguslik alus

| | Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkt i ja artikli 21 lõige 6 |
| --- | --- |

Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkt i ja artikli 21 lõige 6

| | Direktiivi 69/464/EMÜ artikkel 10 |
| --- | --- |

Direktiivi 69/464/EMÜ artikkel 10

| | Direktiivi 93/85/EMÜ artikli 1 punkt a ja artikkel 2 |
| --- | --- |

Direktiivi 93/85/EMÜ artikli 1 punkt a ja artikkel 2

| | Direktiivi 98/57/EÜ artikli 1 punkt a ja artikkel 2 |
| --- | --- |

Direktiivi 98/57/EÜ artikli 1 punkt a ja artikkel 2

| | Direktiivi 2007/33/EÜ artiklid 1, 4 ja 8 |
| --- | --- |

Direktiivi 2007/33/EÜ artiklid 1, 4 ja 8

| | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c ja artikli 66 lõige 2 |
| --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c ja artikli 66 lõige 2

| | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 76 lõike 1 punkt a |
| --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 76 lõike 1 punkt a

Eelarverida

17 04 04 01 – summa: 1 080 000 eurot

Kavandatud lepingute soovituslik arv ja liik

Sisesed (intra muros) aja ja vahendite suhtes täpsustatud erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste alusel

Erilepingute soovituslik arv on kümme

Valdkonnad, milles lepinguid sõlmitakse (võimaluse korral)

Infotehnoloogiasüsteemide väljatöötamine ja hooldus, sealhulgas projektijuhtimine, kvaliteedikontroll, ärianalüüs, kavandamine ja dokumenteerimine

Lepingute sõlmimise soovituslik ajakava

Lepingud peaksid olema allkirjastatud 2013. aasta esimese poolaasta lõpuks.

Rakendamine

Rakendab DG SANCO otse

Erileping

Erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

2.3.   IT-projekt, millega toetatakse põllukultuuride, köögivilja-, viinamarja- ja puuviljasortide ühtsete kataloogide ning metsapaljundusmaterjali tootmiseks heakskiidetud algmaterjali ühenduse loetelu toimimist

Ühtse kataloogi rakendusega hallatakse selliste põllumajandustaimesortide (direktiiv 2002/53/EÜ) ja köögiviljasortide (direktiiv 2002/55/EÜ) katalooge, mille seemnete müügi suhtes ei kehti Euroopa Liidu ning Norra, Islandi ja Šveitsi piires ühtegi piirangut.

Võidakse koostada ka viinamarjasortide kataloog (direktiiv 68/193/EMÜ) ja puuviljasortide ühenduse loetelu (direktiiv 1999/105/EÜ).

Kõnealuseid loetelusid hakkab haldama komisjon, liikmesriikidel on neile juurdepääs ning liikmesriigid, komisjon ja Euroopa Liidu Väljaannete Talitus saavad elektrooniliselt andmeid vahetada.

Tagatakse süsteemi ülalpidamine 2013. aastaks ning ajakohastatakse tehnilisi lahendusi, et süsteemi oleks võimalik kasutada elektroonilise avaldamisega seotud uusimate rakendustega: 50 000 eurot.

Metsapaljundusmaterjali ühenduse loetelu jaoks koostatakse märksõnakataloog, et loetelusse saaks siseneda ja seal otsinguid teha märksõnade järgi: 100 000 eurot.

Õiguslik alus

| | Direktiivi 68/193/EMÜ artikli 5 punkt e |
| --- | --- |

Direktiivi 68/193/EMÜ artikli 5 punkt e

| | Direktiivi 2008/90/EÜ artikli 7 lõige 6 |
| --- | --- |

Direktiivi 2008/90/EÜ artikli 7 lõige 6

| | Direktiivi 1999/105/EÜ artikli 11 lõige 1 |
| --- | --- |

Direktiivi 1999/105/EÜ artikli 11 lõige 1

| | Direktiivi 2002/53/EÜ artikli 17 lõige 1 |
| --- | --- |

Direktiivi 2002/53/EÜ artikli 17 lõige 1

| | Direktiivi 2002/55/EÜ artikli 17 lõige 1 |
| --- | --- |

Direktiivi 2002/55/EÜ artikli 17 lõige 1

Eelarverida

17 04 04 01 – summa: 150 000 eurot

Kavandatud lepingute soovituslik arv ja liik

Sisesed (intra muros) aja ja vahendite suhtes täpsustatud erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel.

Erilepingute soovituslik arv on kaks.

Valdkonnad, milles lepinguid sõlmitakse (võimaluse korral)

Infotehnoloogiasüsteemide väljatöötamine ja hooldus, sealhulgas projektijuhtimine, kvaliteedikontroll, ärianalüüs, kavandamine ja dokumenteerimine.

Lepingute sõlmimise soovituslik ajakava

Lepingud peaksid olema allkirjastatud 2013. aasta esimese poolaasta lõpuks.

Rakendamine

Rakendab DG SANCO otse

Erileping

Erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste alusel

2.4.   Pestitsiidijääkide andmebaas

Määruses (EÜ) nr 396/2005 on sätestatud pestitsiidide jääkide piirnorme käsitlevate ühenduse õigusaktide konsolideeritud andmebaasi loomine ja haldamine. Meetme eesmärk on rakendada eespool nimetatud sätteid, luues ja pidades selleks ülal andmebaasi, kuhu liikmesriikidel on võimalik andmeid sisestada ning mis võimaldab automaatset elektroonilist avaldamist, kasutades selleks Euroopa Liidu Väljaannete Talituse jaoks mõeldud ekspordivormingut.

Õiguslik alus

Määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 36 lõike 1 punkt a

Eelarverida

17 04 04 01 – summa: 120 000 eurot

Kavandatud lepingute soovituslik arv ja liik

Sisesed (intra muros) aja ja vahendite suhtes täpsustatud erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

Erilepingute soovituslik arv on üks.

Valdkonnad, milles lepinguid sõlmitakse (võimaluse korral)

Infotehnoloogiasüsteemide väljatöötamine ja hooldus, sealhulgas projektijuhtimine, kvaliteedikontroll, ärianalüüs, kavandamine ja dokumenteerimine

Lepingute sõlmimise soovituslik ajakava

Lepingud peaksid olema allkirjastatud 2013. aasta esimese poolaasta lõpuks.

Rakendamine

Rakendab DG SANCO otse

Erileping

Erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

2.5.   IT-projektid, millega toetatakse määruse (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivi 96/23/EÜ, määruse (EÜ) nr 999/2001 ja määruse (EÜ) nr 1333/2008 rakendamist

Kõnealuselt eelarverealt rahastatavad meetmed hõlmavad selliste IT-vahendite ja riistade loomist ja ülalpidamist, mille eesmärk on tagada mitme sellise uue nõude edukas rakendamine, mida peavad täitma liikmesriigid ja komisjon, kui nad teevad ametlikku kontrollimist sööda- ja toidualaste õigusnormide valdkonnas, ning/või täita sööda- ja toidusektoris tehtavate ametlike kontrollimiste valdkonnas õiguslikust alusest tulenevaid vajadusi või kohustusi.

Meetmete eesmärk on veelgi parandada ja suurendada andmebaaside suutlikkust koguda andmeid riiklike kontrollikavade ja ametliku kontrolli tulemuste kohta, et komisjon saaks kontrollida nende kokkusobivust ja aja jooksul jälgida nende arengut. Lisaks sellele on kavas luua elektroonilised süsteemid, millega koguda liikmesriikidelt ja/või komisjonilt andmeid riiklike kontrollikavade ja ametlike kontrollimiste tulemuste kohta.

Tegemist on järgmiste meetmetega:

| — | veiste spongioosse entsefalopaatia epidemioloogilise seire (määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 6 lõige 4), toidu lisaainete lubade andmise ühtse menetluse (määrus (EÜ) nr 1333/2008) ja jääkide seirekavadega (direktiiv 96/23/EÜ artikkel 8) seotud andmebaaside rakendamine, kasutamine ja ülalpidamine ning sellise seirega saadud numbriliste andmetega aruannete esitamine: 150 000 eurot; |
| --- | --- |

—

veiste spongioosse entsefalopaatia epidemioloogilise seire (määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 6 lõige 4), toidu lisaainete lubade andmise ühtse menetluse (määrus (EÜ) nr 1333/2008) ja jääkide seirekavadega (direktiiv 96/23/EÜ artikkel 8) seotud andmebaaside rakendamine, kasutamine ja ülalpidamine ning sellise seirega saadud numbriliste andmetega aruannete esitamine: 150 000 eurot;

| — | IT süsteemi jätkuv edasiarendamine ning sihtotstarbelise taristu ülalpidamine ja arendamine, mis võimaldab edastada, kinnitada ja jälgida komisjoni kogutud andmeid sööda- ja toidualaste õigusnormide jõustamise kohta liikmesriikides ja kolmandates riikides, sealhulgas toidu- ja veterinaarameti kogutud andmeid. Kõnealune IT-vahend peaks võimaldama luua riikide ja külastatud ettevõtete profiile, mis lihtsustaks pädevate asutuste esitatud kontrollikavade hindamist: 386 000 eurot; |
| --- | --- |

—

IT süsteemi jätkuv edasiarendamine ning sihtotstarbelise taristu ülalpidamine ja arendamine, mis võimaldab edastada, kinnitada ja jälgida komisjoni kogutud andmeid sööda- ja toidualaste õigusnormide jõustamise kohta liikmesriikides ja kolmandates riikides, sealhulgas toidu- ja veterinaarameti kogutud andmeid. Kõnealune IT-vahend peaks võimaldama luua riikide ja külastatud ettevõtete profiile, mis lihtsustaks pädevate asutuste esitatud kontrollikavade hindamist: 386 000 eurot;

| — | sellise täieliku ja turvalise süsteemi rakendamine ja ülalpidamine, mille abil juhtida ja kavandada määrusest (EÜ) nr 882/2004 tulenevaid liidu kontrollkäike, hallata ja salvestada auditiaruandeid ja nendega seotud dokumente ning võtta kontrollkäikude järeldustest tulenevaid järelmeetmeid, sealhulgas lubade kulud: 320 000 eurot; |
| --- | --- |

—

sellise täieliku ja turvalise süsteemi rakendamine ja ülalpidamine, mille abil juhtida ja kavandada määrusest (EÜ) nr 882/2004 tulenevaid liidu kontrollkäike, hallata ja salvestada auditiaruandeid ja nendega seotud dokumente ning võtta kontrollkäikude järeldustest tulenevaid järelmeetmeid, sealhulgas lubade kulud: 320 000 eurot;

| — | toetus IT-süsteemide turvalisuse parandamiseks, kesksele tugiüksusele ja eespool nimetatud meetmetega seotud süsteemide rakendamiseks vajalike kesksete IT-seadmete jaoks: 195 000 eurot. |
| --- | --- |

—

toetus IT-süsteemide turvalisuse parandamiseks, kesksele tugiüksusele ja eespool nimetatud meetmetega seotud süsteemide rakendamiseks vajalike kesksete IT-seadmete jaoks: 195 000 eurot.

Õiguslik alus

| | Direktiivi 96/23/EÜ artikkel 8 |
| --- | --- |

Direktiivi 96/23/EÜ artikkel 8

| | Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 6 lõige 4 |
| --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 6 lõige 4

| | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 artikkel 10 |
| --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 artikkel 10

| | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c ja artikli 66 lõige 2 |
| --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c ja artikli 66 lõige 2

Eelarverida

17 04 07 01 – summa: 1 051 000 eurot

Kavandatud lepingute soovituslik arv ja liik

Sisesed (intra muros) aja ja vahendite suhtes täpsustatud erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II, ITSS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

Erilepingute soovituslik arv on seitse.

Valdkonnad, milles lepinguid sõlmitakse (võimaluse korral)

Infotehnoloogiasüsteemide väljatöötamine ja hooldus, sealhulgas projektijuhtimine, kvaliteedikontroll, ärianalüüs, kavandamine ja dokumenteerimine

Lepingute sõlmimise soovituslik ajakava

Lepingud peaksid olema allkirjastatud 2013. aasta esimese poolaasta lõpuks.

Rakendamine

Rakendab DG SANCO otse

Erileping

Erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II, ITSS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

2.6.   Loomahaigustest teatamise süsteem (ADNS)

Kõnealuselt eelarverealt rahastatava meetme eesmärk on loomahaigustest teatamise süsteemi rakendamine lõpule viia ja seda hallata.

Kavandatavad meetmed on järgmised:

| — | toetus loomahaigustest teatamise süsteemi väljatöötamiseks ja ülalpidamiseks: 150 000 eurot; |
| --- | --- |

—

toetus loomahaigustest teatamise süsteemi väljatöötamiseks ja ülalpidamiseks: 150 000 eurot;

| — | täiendav arendustegevus, et täiustada taudipuhangute kaartide, internetis sirvitavate kaartide ja elektrooniliselt koostatud kaartide toimimist ja andmekvaliteeti: 100 000 eurot; |
| --- | --- |

—

täiendav arendustegevus, et täiustada taudipuhangute kaartide, internetis sirvitavate kaartide ja elektrooniliselt koostatud kaartide toimimist ja andmekvaliteeti: 100 000 eurot;

| — | veebimajutusteenused rakenduse kättesaadavuse tagamiseks: 78 000 eurot; |
| --- | --- |

—

veebimajutusteenused rakenduse kättesaadavuse tagamiseks: 78 000 eurot;

| — | toetus IT-süsteemide turvalisuse täiustamise, keskse tugiüksuse, keskse veebimajutuse ning kesksete IT-seadmete jaoks, mida on vaja avalikkusele kättesaadavate rakenduste käitamiseks ja haldamiseks: 260 000 eurot. |
| --- | --- |

—

toetus IT-süsteemide turvalisuse täiustamise, keskse tugiüksuse, keskse veebimajutuse ning kesksete IT-seadmete jaoks, mida on vaja avalikkusele kättesaadavate rakenduste käitamiseks ja haldamiseks: 260 000 eurot.

Õiguslik alus

Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artiklid 35 ja 36

Eelarverida

17 04 02 01 – summa: 588 000 eurot

Kavandatud lepingute soovituslik arv ja liik

Sisesed (intra muros) aja ja vahendite suhtes täpsustatud erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

Erilepingute soovituslik arv on neli.

Valdkonnad, milles lepinguid sõlmitakse (võimaluse korral)

Infotehnoloogiasüsteemide väljatöötamine ja hooldus, sealhulgas projektijuhtimine, kvaliteedikontroll, ärianalüüs, kavandamine ja dokumenteerimine

Lepingute sõlmimise soovituslik ajakava

Lepingud peaksid olema allkirjastatud 2013. aasta esimese poolaasta lõpuks.

Rakendamine

Rakendab DG SANCO otse

Erileping

Erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

2.7.   Loomahaiguste infosüsteem (ADIS)

Kõnealuselt eelarverealt rahastatava meetme eesmärk on kasutajaliidese väljaarendamine ja loomahaiguste infosüsteemi rakendamine.

Kavandatav meede on järgmine:

| — | toetus IT-süsteemide turvalisuse tagamiseks, keskse tugiüksuse, keskse veebimajutuse ning kesksete IT-seadmete jaoks, mida on vaja avalikkusele kättesaadavate rakenduste käitamiseks ja haldamiseks: 100 000 eurot. |
| --- | --- |

—

toetus IT-süsteemide turvalisuse tagamiseks, keskse tugiüksuse, keskse veebimajutuse ning kesksete IT-seadmete jaoks, mida on vaja avalikkusele kättesaadavate rakenduste käitamiseks ja haldamiseks: 100 000 eurot.

Õiguslik alus

Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artiklid 35 ja 36

Eelarverida

17 04 02 01 – summa: 100 000 eurot

Kavandatud lepingute soovituslik arv ja liik

Sisesed (intra muros) aja ja vahendite suhtes täpsustatud erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

Erilepingute soovituslik arv on üks.

Valdkonnad, milles lepinguid sõlmitakse (võimaluse korral)

Infotehnoloogiasüsteemide väljatöötamine ja hooldus, sealhulgas projektijuhtimine, kvaliteedikontroll, ärianalüüs, kavandamine ja dokumenteerimine

Lepingute sõlmimise soovituslik ajakava

Lepingud peaksid olema allkirjastatud 2013. aasta esimese poolaasta lõpuks.

Rakendamine

Rakendab DG SANCO otse

Erileping

Erileping selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või raamleping SANCO/2010/A4/001 alusel

2.8.   Kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteem (TRACES)

Kõnealuselt eelarverealt rahastatava meetme eesmärk on TRACESi süsteemi parandamine, ülalpidamine, toetamine ja kättesaadavaks tegemine.

Kavandatavad meetmed on järgmised:

| — | 2 475 000 eurot ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi TRACES (kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteem) veebimajutuseks, arendamiseks, ülalpidamiseks ja hoolduseks, TRACESi kasutajate logistiliseks toeks, kesktalituste, teabevahetuse, veebisaidi ja turvalisuse toetuseks ning uute tarkvaralitsentside ostmise (hooldus ja tugi) jaoks ning elektroonilise allkirja ja rakenduse veebimajutuse tarbeks. |
| --- | --- |

—

2 475 000 eurot ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi TRACES (kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteem) veebimajutuseks, arendamiseks, ülalpidamiseks ja hoolduseks, TRACESi kasutajate logistiliseks toeks, kesktalituste, teabevahetuse, veebisaidi ja turvalisuse toetuseks ning uute tarkvaralitsentside ostmise (hooldus ja tugi) jaoks ning elektroonilise allkirja ja rakenduse veebimajutuse tarbeks.

| — | 40 000 eurot veiste tuvastamisandmete vahetussüsteemi jaoks. |
| --- | --- |

—

40 000 eurot veiste tuvastamisandmete vahetussüsteemi jaoks.

Õiguslik alus

Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikli 36 lõige 2

Eelarverida

17 04 02 01 – summa: 2 515 000 eurot

Kavandatud lepingute soovituslik arv ja liik

Sisesed (intra muros) aja ja vahendite suhtes täpsustatud erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

Erilepingute soovituslik arv on viisteist.

Üks veebimajutust käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum informaatika peadirektoraadiga

Valdkonnad, milles lepinguid sõlmitakse (võimaluse korral)

Infotehnoloogiasüsteemide väljatöötamine ja hooldus, sealhulgas projektijuhtimine, kvaliteedikontroll, ärianalüüs, kavandamine ja dokumenteerimine

Lepingute sõlmimise soovituslik ajakava

Lepingud peaksid olema allkirjastatud 2013. aasta esimese poolaasta lõpuks.

Rakendamine

Rakendab DG SANCO otse

Erileping

Erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

2.9.   Tõrje- ja kontrolliprogrammide tarbeks andmekogumine

Kavandatav meede on järgmine:

| — | 136 000 eurot selliste andmete kogumiseks ja töötlemiseks, mis on seotud tauditõrje- ja seireprogrammide taotluste ja aruannetega ning vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artiklile 27 heakskiidetud programmidega seotud kulude hüvitamise taotlustega. |
| --- | --- |

—

136 000 eurot selliste andmete kogumiseks ja töötlemiseks, mis on seotud tauditõrje- ja seireprogrammide taotluste ja aruannetega ning vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artiklile 27 heakskiidetud programmidega seotud kulude hüvitamise taotlustega.

Õiguslik alus

Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikkel 27

Eelarverida

17 04 02 01 – summa: 136 000 eurot

Kavandatud lepingute soovituslik arv ja liik

Sisesed (intra muros) aja ja vahendite suhtes täpsustatud erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

Erilepingute soovituslik arv on kaks.

Valdkonnad, milles lepinguid sõlmitakse (võimaluse korral)

Infotehnoloogiasüsteemide väljatöötamine ja hooldus, sealhulgas projektijuhtimine, kvaliteedikontroll, ärianalüüs, kavandamine ja dokumenteerimine

Lepingute sõlmimise soovituslik ajakava

Lepingud peaksid olema allkirjastatud 2013. aasta esimese poolaasta lõpuks.

Rakendamine

Rakendab DG SANCO otse

Erileping

Erilepingud selliste kehtivate raamlepingute alusel, mida informaatika peadirektoraat on sõlminud ESP-DESIS II hankemenetluste või SANCO/2010/A4/001 alusel

3.   ÜLEVAADE

| nr | Nimetus | Eelarverida | Hinnanguline lepingute arv | Õiguslik alus | Summa eurodes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | IT-projektid, millega toetatakse toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) ning toidu lisaainete, toiduga kokkupuutuvate materjalide, GMO-de, uuendtoitude ning lõhna- ja maitseainete registri toimimist | 17 04 02 01 | 13 | Määrused (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 1924/2006, (EÜ) nr 1829/2003 ja (EÜ) nr 1334/2008, direktiiv 2001/18/EÜ ning määrus (EÜ) nr 258/97 | 1 550 000 |
| 2 | Taimetervisemeetmete (EUROPHYT) rakendamist toetavad IT-projektid | 17 04 04 01 | 10 | Direktiivid 2000/29/EÜ, 69/464/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ ja 2007/33/EÜ ning määrused (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 1107/2009 | 1 080 000 |
| 3 | IT-projekt, millega toetatakse põllukultuuride, köögivilja-, viinamarja- ühtsete kataloogide ja puuviljasortide ühenduse loetelu ning metsapaljundusmaterjali tootmiseks heakskiidetud algmaterjali ühenduse loetelu toimimist | 17 04 04 01 | 2 | Direktiivid 68/193/EMÜ, 2008/90/EÜ, 1999/105/EÜ, 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ | 150 000 |
| 4 | Pestitsiidijääkide andmebaas | 17 04 04 01 | 1 | Määrus (EÜ) nr 396/2005 | 120 000 |
| 5 | IT-projektid, millega toetatakse määruse (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivi 96/23/EÜ, määruse (EÜ) nr 999/2001 ja määruse (EÜ) nr 1333/2008 rakendamist | 17 04 07 01 | 7 | Määrus (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiiv 96/23/EÜ ja määrused (EÜ) nr 999/2001 ning (EÜ) nr 1333/2008 | 1 051 000 |
| 6 | Loomahaigustest teatamise süsteem (ADNS) | 17 04 02 01 | 4 | Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikli 35 lõige 2 | 588 000 |
| 7 | ADIS | 17 04 02 01 | 1 | Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikli 35 lõige 2 | 100 000 |
| 8 | Kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteem (TRACES) | 17 04 02 01 | 15 | Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikli 36 lõige 2 | 2 515 000 |
| 9 | Loomatervise uuringud | 17 04 02 01 | 2 | Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikkel 27 | 136 000 |
| KOKKU | | 55 | | 7 290 000 |

nr

Nimetus

Eelarverida

Hinnanguline lepingute arv

Õiguslik alus

Summa eurodes

1

IT-projektid, millega toetatakse toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) ning toidu lisaainete, toiduga kokkupuutuvate materjalide, GMO-de, uuendtoitude ning lõhna- ja maitseainete registri toimimist

17 04 02 01

13

Määrused (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 1924/2006, (EÜ) nr 1829/2003 ja (EÜ) nr 1334/2008, direktiiv 2001/18/EÜ ning määrus (EÜ) nr 258/97

1 550 000

2

Taimetervisemeetmete (EUROPHYT) rakendamist toetavad IT-projektid

17 04 04 01

10

Direktiivid 2000/29/EÜ, 69/464/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ ja 2007/33/EÜ ning määrused (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 1107/2009

1 080 000

3

IT-projekt, millega toetatakse põllukultuuride, köögivilja-, viinamarja- ühtsete kataloogide ja puuviljasortide ühenduse loetelu ning metsapaljundusmaterjali tootmiseks heakskiidetud algmaterjali ühenduse loetelu toimimist

17 04 04 01

2

Direktiivid 68/193/EMÜ, 2008/90/EÜ, 1999/105/EÜ, 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ

150 000

4

Pestitsiidijääkide andmebaas

17 04 04 01

1

Määrus (EÜ) nr 396/2005

120 000

5

IT-projektid, millega toetatakse määruse (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivi 96/23/EÜ, määruse (EÜ) nr 999/2001 ja määruse (EÜ) nr 1333/2008 rakendamist

17 04 07 01

7

Määrus (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiiv 96/23/EÜ ja määrused (EÜ) nr 999/2001 ning (EÜ) nr 1333/2008

1 051 000

6

Loomahaigustest teatamise süsteem (ADNS)

17 04 02 01

4

Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikli 35 lõige 2

588 000

7

ADIS

17 04 02 01

1

Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikli 35 lõige 2

100 000

8

Kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteem (TRACES)

17 04 02 01

15

Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikli 36 lõige 2

2 515 000

9

Loomatervise uuringud

17 04 02 01

2

Nõukogu otsuse 2009/470/EÜ artikkel 27

136 000

KOKKU

55

7 290 000

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 4.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/14

---

Malta Vabariigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

2013/C 127/04

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikega 3 teatab transpordi- ja infrastruktuuriministeerium käesolevaga, et alalise loa võib anda kas uurimislitsentsi või uurimis- ja tootmislitsentsi alusel järgmistele Malta avamerepiirkondadele (või nende osadele):

| i) | piirkond 1; |
| --- | --- |

i)

piirkond 1;

| ii) | piirkonna 3 blokid 4, 5, 6, 7 ja 8; |
| --- | --- |

ii)

piirkonna 3 blokid 4, 5, 6, 7 ja 8;

| iii) | piirkonna 4 blokid 1 ja 2 ning |
| --- | --- |

iii)

piirkonna 4 blokid 1 ja 2 ning

| iv) | piirkond 6. |
| --- | --- |

iv)

piirkond 6.

Järgmised piirkonnad/blokid ei ole saadaval edasise teatamiseni, sest nende puhul on luba juba antud või kaalutakse loa andmist:

| i) | piirkond 2; |
| --- | --- |

i)

piirkond 2;

| ii) | piirkonna 3 blokid 1, 2 ja 3; |
| --- | --- |

ii)

piirkonna 3 blokid 1, 2 ja 3;

| iii) | piirkonna 4 blokid 3, 4, 5, 6 ja 7; |
| --- | --- |

iii)

piirkonna 4 blokid 3, 4, 5, 6 ja 7;

| iv) | piirkond 5 ning |
| --- | --- |

iv)

piirkond 5 ning

| v) | piirkond 7. |
| --- | --- |

v)

piirkond 7.

Taotlejad esitavad nõutavad andmed dokumendis Petroleum (Production) Regulations, 2001 (LN 320/01) avaldatud vormis.

Piirkonnad ja blokid, millele võib loa anda või millele on luba juba antud, on piiritletud geograafiliste koordinaatidega, mida koos muude andmetega võib saada transpordi- ja infrastruktuuriministeeriumi mandrilava osakonnast aadressil Block F, Antonio Maurizio Valperga Street, Floriana, FRN 1700, Malta või järgmisel e-posti aadressil: dgcs.mrra@gov.mt

Käesoleva teatisega asendatakse kõik muud teatised, mida Malta valitsus on eespool nimetatud direktiiviga seoses esitanud ja mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 4.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/15

---

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(Lisatud teadaandele vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Rouffy loa taotlemise kohta)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 127/05

Vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimist käsitleva ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Rouffy loa taotlusel märgitud ala, kuhu kuulub osa Aisne'i ja Marne'i departemangust ja millega seoses avaldati ELT C 47, 19.2.2013, lk 17 konkursiteade, ei hõlma Motte noire'i ja Vert-la-Gravelle'i kontsessiooni alasid. Kõnealused alad hõlmavad järgmiste geograafiliste koordinaatidega maa-alasid, kusjuures algmeridiaaniks on Pariisi meridiaan.

| Motte noire'i kontsessioon |
| --- |
| Punkt | Pikkuskraad | Laiuskraad |
| A | 1,82 kraadi idapikkust | 54,38 kraadi põhjalaiust |
| B | 1,86 kraadi idapikkust | 54,38 kraadi põhjalaiust |
| C | 1,86 kraadi idapikkust | 54,32 kraadi põhjalaiust |
| D | 1,82 kraadi idapikkust | 54,32 kraadi põhjalaiust |

Motte noire'i kontsessioon

Punkt

Pikkuskraad

Laiuskraad

A

1,82 kraadi idapikkust

54,38 kraadi põhjalaiust

B

1,86 kraadi idapikkust

54,38 kraadi põhjalaiust

C

1,86 kraadi idapikkust

54,32 kraadi põhjalaiust

D

1,82 kraadi idapikkust

54,32 kraadi põhjalaiust

Sel viisil kindlaks määratud territoorium on ligikaudu 16 km2.

| Vert-la-Gravelle'i kontsessioon |
| --- |
| Punkt | Pikkuskraad | Laiuskraad |
| A | 1,72 kraadi idapikkust | 54,29 kraadi põhjalaiust |
| B | 1,79 kraadi idapikkust | 54,29 kraadi põhjalaiust |
| C | 1,79 kraadi idapikkust | 54,24 kraadi põhjalaiust |
| D | 1,72 kraadi idapikkust | 54,24 kraadi põhjalaiust |

Vert-la-Gravelle'i kontsessioon

Punkt

Pikkuskraad

Laiuskraad

A

1,72 kraadi idapikkust

54,29 kraadi põhjalaiust

B

1,79 kraadi idapikkust

54,29 kraadi põhjalaiust

C

1,79 kraadi idapikkust

54,24 kraadi põhjalaiust

D

1,72 kraadi idapikkust

54,24 kraadi põhjalaiust

Sel viisil kindlaks määratud territoorium on ligikaudu 23 km2.

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 4.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6872 – Barry Callebaut/Petra Foods — Cocoa Ingredients Division)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 127/06

| 1. | 26. aprillil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Barry Callebaut AG („BC”, Šveits) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Petra Foods Limited kakaost vahesaaduste tootmise üksuse („Petra's Cocoa Ingredients business”, Singapur) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. aprillil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Barry Callebaut AG („BC”, Šveits) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Petra Foods Limited kakaost vahesaaduste tootmise üksuse („Petra's Cocoa Ingredients business”, Singapur) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | BC: kakaoubade hankimine ja töötlemine, kakaost vahesaaduste (nt kakaoliköör, -või ning -pulber) ja tööstusliku šokolaadi tootmine ja tarnimine ning; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

BC: kakaoubade hankimine ja töötlemine, kakaost vahesaaduste (nt kakaoliköör, -või ning -pulber) ja tööstusliku šokolaadi tootmine ja tarnimine ning;

| — | Petra's Cocoa Ingredients business: kakaoubade hankimine ja töötlemine, kakaolikööri, -või ja -pulbri tootmine ning tarnimine. |
| --- | --- |

—

Petra's Cocoa Ingredients business: kakaoubade hankimine ja töötlemine, kakaolikööri, -või ja -pulbri tootmine ning tarnimine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6872 – Barry Callebaut/Petra Foods — Cocoa Ingredients Division):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6872 – Barry Callebaut/Petra Foods — Cocoa Ingredients Division):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 4.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/17

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 127/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„RIZ DE CAMARGUE”

EÜ nr: FR-PGI-0105-0073-25.10.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☒ | Riiklikud nõuded |
| — | ☒ | Muu (vormilised muudatused kindlaksmääratud korra järgimiseks ja parema loetavuse tagamiseks ning sertifitseerimisasutuse muutmine) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☒

Riiklikud nõuded

—

☒

Muu (vormilised muudatused kindlaksmääratud korra järgimiseks ja parema loetavuse tagamiseks ning sertifitseerimisasutuse muutmine)

2.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

3.1.   Toote kirjeldus

Spetsifikaadis tehakse järgmised muudatused.

| — | Eelnevalt kuumtöödeldud riis jäetakse geograafilise tähisega kaitstud tootetüüpide seast välja. Camargue’is ei kasutata enam eelnevat kuumtöötlemist – kiirkeeduriisi tootmisel ei töödelda riisi termiliselt vaid tehakse seemnekesta sisselõiked. Toote valmistamisel kasutatavad terad peavad vastama Camargue’i täistera- ja kooritud riisi kriteeriumitele.
  Muudatus mõjutab eelnevalt kuumtöödeldud riisi spetsifikaadi kokkuvõtte punkti 4.2 (Kirjeldus). |
| --- | --- |

—

Eelnevalt kuumtöödeldud riis jäetakse geograafilise tähisega kaitstud tootetüüpide seast välja. Camargue’is ei kasutata enam eelnevat kuumtöötlemist – kiirkeeduriisi tootmisel ei töödelda riisi termiliselt vaid tehakse seemnekesta sisselõiked. Toote valmistamisel kasutatavad terad peavad vastama Camargue’i täistera- ja kooritud riisi kriteeriumitele.

Muudatus mõjutab eelnevalt kuumtöödeldud riisi spetsifikaadi kokkuvõtte punkti 4.2 (Kirjeldus).

| — | Valge riisi ja aurutatud riisi niiskusesisaldust on suurendatud, nii et see oleks täistera- ja kooritud riisiga samal tasemel, st ≤ 15 %. Kuivatamine muudab töödeldud terad hapramaks, sellega kaasnevad suuremad sorteerimiskulud (korduv sorteerimine) ja kvaliteedilanguse oht kliendi jaoks (võimalus, et terad purunevad pärast pakendamist). Seega on muudatuse eesmärk vähendada terade purunemise ohtu ning tagada toote ühtlane kvaliteet. Muudatus mõjutab ka spetsifikaadi kokkuvõtte punkti 4.2 (Kirjeldus). |
| --- | --- |

—

Valge riisi ja aurutatud riisi niiskusesisaldust on suurendatud, nii et see oleks täistera- ja kooritud riisiga samal tasemel, st ≤ 15 %. Kuivatamine muudab töödeldud terad hapramaks, sellega kaasnevad suuremad sorteerimiskulud (korduv sorteerimine) ja kvaliteedilanguse oht kliendi jaoks (võimalus, et terad purunevad pärast pakendamist). Seega on muudatuse eesmärk vähendada terade purunemise ohtu ning tagada toote ühtlane kvaliteet. Muudatus mõjutab ka spetsifikaadi kokkuvõtte punkti 4.2 (Kirjeldus).

| — | Prügi määr: võõrolluse kogumäära enam ei märgita, kuid tuuakse esile selle kaks komponenti (anorgaanilise võõrolluse määr ning orgaaniliste ainete ja muude terade määr). Orgaaniliste ainete miinimummäär, mida seni märgiti kui „sisaldab tähtsusetul määral”, võrdsustati kõrgekvaliteedilisele riisile kehtestatud määraga, st ≤ 0,05 %. Muudatus ei mõjuta tootekirjelduse kokkuvõttes esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

Prügi määr: võõrolluse kogumäära enam ei märgita, kuid tuuakse esile selle kaks komponenti (anorgaanilise võõrolluse määr ning orgaaniliste ainete ja muude terade määr). Orgaaniliste ainete miinimummäär, mida seni märgiti kui „sisaldab tähtsusetul määral”, võrdsustati kõrgekvaliteedilisele riisile kehtestatud määraga, st ≤ 0,05 %. Muudatus ei mõjuta tootekirjelduse kokkuvõttes esitatud teavet.

| — | Valmistamiskvaliteet: täistera- ja kooritud riisi, valge riisi ja aurutatud riisi puhul muudeti koorimata riisi määra valges ja aurutatud riisis määrast „sisaldab tähtsusetul määral” määrani ≤ 0,06 %. Samas ulatuses muudeti ka kooritud riisi määra valges ja aurutatud riisis, määra „sisaldab tähtsusetul määral” muudeti määrani 0,06 %. Lisaks koondati punasetriibuliste terade ja punaste terade lubatud näitaja ühe määra alla (registreeritud kaitstud geograafilise tähise puhul oli umbrohuseemnete ja punasetriibuliste terade määraks valges ja aurutatud riisis kehtestatud „sisaldab tähtsusetul määral”). Koondamine on seletatav asjaoluga, et tegemist on väga sarnaste kriteeriumitega, mida on kontrollimisel raske eristada. Koondamine võimaldab kontrolli lihtsustada. Punasetriibuliste ja punaste terade määr täistera- ja kooritud riisis on ≤ 2 % ning valges ja aurutatud riisis ≤ 1 %. Muudatused mõjutavad spetsifikaadi kokkuvõtte punkti 4.2 (Kirjeldus). |
| --- | --- |

—

Valmistamiskvaliteet: täistera- ja kooritud riisi, valge riisi ja aurutatud riisi puhul muudeti koorimata riisi määra valges ja aurutatud riisis määrast „sisaldab tähtsusetul määral” määrani ≤ 0,06 %. Samas ulatuses muudeti ka kooritud riisi määra valges ja aurutatud riisis, määra „sisaldab tähtsusetul määral” muudeti määrani 0,06 %. Lisaks koondati punasetriibuliste terade ja punaste terade lubatud näitaja ühe määra alla (registreeritud kaitstud geograafilise tähise puhul oli umbrohuseemnete ja punasetriibuliste terade määraks valges ja aurutatud riisis kehtestatud „sisaldab tähtsusetul määral”). Koondamine on seletatav asjaoluga, et tegemist on väga sarnaste kriteeriumitega, mida on kontrollimisel raske eristada. Koondamine võimaldab kontrolli lihtsustada. Punasetriibuliste ja punaste terade määr täistera- ja kooritud riisis on ≤ 2 % ning valges ja aurutatud riisis ≤ 1 %. Muudatused mõjutavad spetsifikaadi kokkuvõtte punkti 4.2 (Kirjeldus).

| — | Küpsus: valge ja aurutatud riisi puhul muudeti valmimata terade määra tasemest „sisaldab tähtsusetul määral” määrani ≤ 0,5 %. Lisaks muudeti täisküpsemata terade määra valges ja aurutatud riisis ning kõnealune määr jääb nüüd alla 3 %. Muudatused mõjutavad spetsifikaadi kokkuvõtte punkti 4.2 (Kirjeldus). |
| --- | --- |

—

Küpsus: valge ja aurutatud riisi puhul muudeti valmimata terade määra tasemest „sisaldab tähtsusetul määral” määrani ≤ 0,5 %. Lisaks muudeti täisküpsemata terade määra valges ja aurutatud riisis ning kõnealune määr jääb nüüd alla 3 %. Muudatused mõjutavad spetsifikaadi kokkuvõtte punkti 4.2 (Kirjeldus).

| — | Kahjustatud ja kuumenenud terad: kahjustatud ja kuumenenud terade üldmäär asendatakse eri komponentide määradega, millest esimene hõlmab värvunud ja täpilisi teri ning teine hõlmab kollaseid (mille sisalduse määr oli sätestatud tasemel „sisaldab tähtsusetul määral”) ja klaasjaid teri. Sellise rühmitamise eesmärk on koondada kokku sama päritoluga vead (haigused ja kuumenemine), mida on kontrolli käigus mõnikord raske eristada. Koondamise eesmärk on seega kontrolli lihtsustamine. Kahjustatud terade (värvunud ja täpilised) määr täistera- ja kooritud riisis on vastavalt alla 0,5 % ning valges ja aurutatud riisis alla 0,3 %. Kuumenenud terade (kollased ja klaasjad) määr täistera- ja kooritud riisis ning valges ja aurutatud riisis on alla 0,1 %. Muudatused mõjutavad spetsifikaadi kokkuvõtte punkti 4.2 (Kirjeldus).
  Kirjeldatud muudatuste puhul (prügi määr, valmistamiskvaliteet, küpsus, kahjustatud ja kuumenenud terad) on lähtutud vajadusest lihtsustada kontrollanalüüside tegemist, isegi kui muudatuste abil ei ole võimalik kvaliteeti oluliselt parandada. Lisaks oli nende muudatuste eesmärk määrata kindlaks mõõtmislävi nende määrade jaoks, mis olid sätestatud tasemel „sisaldab tähtsusetul määral”, et oleks võimalik mõõta nende näitajate alammäära proovis. Seega täpsustati määrasid, mis olid sätestatud tasemel „sisaldab tähtsusetul määral”, mõistlikkuse piirides (uued määrad ei ole ühegi kriteeriumi osas rangemad, kui on lubatud kõrgema kvaliteediga riisi puhul), et oleks tagatud toote ühtlane kvaliteet. |
| --- | --- |

—

Kahjustatud ja kuumenenud terad: kahjustatud ja kuumenenud terade üldmäär asendatakse eri komponentide määradega, millest esimene hõlmab värvunud ja täpilisi teri ning teine hõlmab kollaseid (mille sisalduse määr oli sätestatud tasemel „sisaldab tähtsusetul määral”) ja klaasjaid teri. Sellise rühmitamise eesmärk on koondada kokku sama päritoluga vead (haigused ja kuumenemine), mida on kontrolli käigus mõnikord raske eristada. Koondamise eesmärk on seega kontrolli lihtsustamine. Kahjustatud terade (värvunud ja täpilised) määr täistera- ja kooritud riisis on vastavalt alla 0,5 % ning valges ja aurutatud riisis alla 0,3 %. Kuumenenud terade (kollased ja klaasjad) määr täistera- ja kooritud riisis ning valges ja aurutatud riisis on alla 0,1 %. Muudatused mõjutavad spetsifikaadi kokkuvõtte punkti 4.2 (Kirjeldus).

Kirjeldatud muudatuste puhul (prügi määr, valmistamiskvaliteet, küpsus, kahjustatud ja kuumenenud terad) on lähtutud vajadusest lihtsustada kontrollanalüüside tegemist, isegi kui muudatuste abil ei ole võimalik kvaliteeti oluliselt parandada. Lisaks oli nende muudatuste eesmärk määrata kindlaks mõõtmislävi nende määrade jaoks, mis olid sätestatud tasemel „sisaldab tähtsusetul määral”, et oleks võimalik mõõta nende näitajate alammäära proovis. Seega täpsustati määrasid, mis olid sätestatud tasemel „sisaldab tähtsusetul määral”, mõistlikkuse piirides (uued määrad ei ole ühegi kriteeriumi osas rangemad, kui on lubatud kõrgema kvaliteediga riisi puhul), et oleks tagatud toote ühtlane kvaliteet.

| — | Spetsifikaadis ja koonddokumendis on täpsustatud, et samad tera käsitlevad kriteeriumid kehtivad nii puhta toote kui ka segude kohta. |
| --- | --- |

—

Spetsifikaadis ja koonddokumendis on täpsustatud, et samad tera käsitlevad kriteeriumid kehtivad nii puhta toote kui ka segude kohta.

3.2.   Geograafiline piirkond

Fontvieille’ kommuni lisamine on üksnes formaalne, sest geograafilise piirkonna piirid ei muutu ning kommuun kuulus registreeritud KGT geograafilisse piirkonda. Selline lisamine ei mõjuta spetsifikaadi kokkuvõtet, sest selles ei ole asjaomaseid kommuune loetletud.

3.3.   Päritolutõend

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 510/2006 on jälgitavuse nõuded määratletud valmistamisetappide kaupa. Suurem osa kriteeriumitest on pärit toote jälgitavuse tabelist, mis oli esitatud varasemas KGT nõuetele vastavuse tõendamise spetsifikaadis, millest riisi „Riz de Camargue” tootmisel lähtuti.

Kasvatamise ning saagi kogumise ja säilitamise etapis lisati viide sordile botaanilises tähenduses.

3.4.   Tootmismeetod

| 1. | Spetsifikaadis tehakse alljärgnevad muudatused.






  — | Sortide valik
  Riisi „Riz de Camargue” tootmisel kasutatavate riisisortide loetelu on koostatud sellise korra alusel, mis tagab konsulteerimise kõigi ettevõtjatega, kes on seotud kaitstud geograafilise tähisega. Valikukriteeriume on kaks. See võimaldab ühelt poolt tagada, et sort on sobilik kasvatamiseks Camargue’i piirkonna põllumajandus- ja ilmastikutingimustes (kriteeriumid hõlmavad vastupidavust saagikoristusel, sordi varajasust, taime kõrgust ning lamandumis- ja haiguskindlust) ning teiselt poolt annab see kindlustunde, et kõik külvatud sordid kuuluvad samasse sordirühma ja nende tera on sarnaste omadustega, tagades seega toote välimuse (tera suurus, kroovituse aste, veatus) ja keetmisomaduste (valmimise aeg keetmisel ja kleepuvus) ühetaolisuse. Lubatud riisisordid kuuluvad alati sordirühmadesse „Japonica” ja „Indica”. Lubatud sortide valikul lähtutakse Camargue’i riisi uurimiskeskuse (Centre Français du Riz de Camargue) katsetetegevusest. Muudatus ei mõjuta spetsifikaadi kokkuvõttes esitatud teavet.
  See uus piirang, mis otsustati kehtestada pärast konsulteerimist sektori ettevõtjatega, lähtub vajadusest luua täiendav vahend kvaliteedi tagamiseks ning tugevdada seotust piirkonnaga.
  Seega on riisile „Riz de Camargue” iseloomulik toote ühtlane kvaliteet, mis on seotud kõigi tootmisetappidega, täpsemalt: kasvatamisel võetakse arvesse kliimatingimusi ja juhitakse veekasutust ning sortidest valitakse need, mis võimaldavad suurendada haiguskindlust (vastupidavate sortide valik) ja vähendada erinevusi sama sordirühma raames.
  Lisaks aitab piirang suurendada tootmise jätkusuutlikkust ja kahjuritõrje võimalusi, kuna piiratakse väheste iseloomulike omadustega või liiga tundlike sortide kasutamist. |
| --- | --- | --- |

1.

Spetsifikaadis tehakse alljärgnevad muudatused.

—

Sortide valik

Riisi „Riz de Camargue” tootmisel kasutatavate riisisortide loetelu on koostatud sellise korra alusel, mis tagab konsulteerimise kõigi ettevõtjatega, kes on seotud kaitstud geograafilise tähisega. Valikukriteeriume on kaks. See võimaldab ühelt poolt tagada, et sort on sobilik kasvatamiseks Camargue’i piirkonna põllumajandus- ja ilmastikutingimustes (kriteeriumid hõlmavad vastupidavust saagikoristusel, sordi varajasust, taime kõrgust ning lamandumis- ja haiguskindlust) ning teiselt poolt annab see kindlustunde, et kõik külvatud sordid kuuluvad samasse sordirühma ja nende tera on sarnaste omadustega, tagades seega toote välimuse (tera suurus, kroovituse aste, veatus) ja keetmisomaduste (valmimise aeg keetmisel ja kleepuvus) ühetaolisuse. Lubatud riisisordid kuuluvad alati sordirühmadesse „Japonica” ja „Indica”. Lubatud sortide valikul lähtutakse Camargue’i riisi uurimiskeskuse (Centre Français du Riz de Camargue) katsetetegevusest. Muudatus ei mõjuta spetsifikaadi kokkuvõttes esitatud teavet.

See uus piirang, mis otsustati kehtestada pärast konsulteerimist sektori ettevõtjatega, lähtub vajadusest luua täiendav vahend kvaliteedi tagamiseks ning tugevdada seotust piirkonnaga.

Seega on riisile „Riz de Camargue” iseloomulik toote ühtlane kvaliteet, mis on seotud kõigi tootmisetappidega, täpsemalt: kasvatamisel võetakse arvesse kliimatingimusi ja juhitakse veekasutust ning sortidest valitakse need, mis võimaldavad suurendada haiguskindlust (vastupidavate sortide valik) ja vähendada erinevusi sama sordirühma raames.

Lisaks aitab piirang suurendada tootmise jätkusuutlikkust ja kahjuritõrje võimalusi, kuna piiratakse väheste iseloomulike omadustega või liiga tundlike sortide kasutamist.

| — | Külvietapis, sealhulgas korduskülvi puhul, lisandub sordi jälgitavuse kohustus.
  Kasutada tohib ainult tööstusharu komitee poolt loetletud sorte.
  Korduskülvi puhul peab põllumajandustootja kasutama sama sorti või samade omadustega sorti.
  Teave sortide kohta peab olema jälgitav.
  Nii tagatakse kooskõla spetsifikaadis kirjeldatud esimese etapiga (kasutatavate sortide valik). Täiendav kontroll, mis toimub enne valikuetappi, tagab parema kvaliteedijuhtimise kogu tootmisahela jooksul (kasvatamine, saagikoristus ja koorimata riisi ladustamine) ning aitab vältida sobimatuid segusid. |
| --- | --- |

—

Külvietapis, sealhulgas korduskülvi puhul, lisandub sordi jälgitavuse kohustus.

Kasutada tohib ainult tööstusharu komitee poolt loetletud sorte.

Korduskülvi puhul peab põllumajandustootja kasutama sama sorti või samade omadustega sorti.

Teave sortide kohta peab olema jälgitav.

Nii tagatakse kooskõla spetsifikaadis kirjeldatud esimese etapiga (kasutatavate sortide valik). Täiendav kontroll, mis toimub enne valikuetappi, tagab parema kvaliteedijuhtimise kogu tootmisahela jooksul (kasvatamine, saagikoristus ja koorimata riisi ladustamine) ning aitab vältida sobimatuid segusid.

| — | Saagikoristus. Koristatud riisi saabumisel ladustusasutusse määratakse kindlaks riisi niiskusesisaldus ja prügi määr. Niiskusesisaldus peab olema väiksem kui 25 % ning prügi (orgaanilise ja anorgaanilise) määr alla 10 %.
  Samuti on täpsustatud puhastatud ja kuivatatud koorimata riisi kvaliteedikriteeriume valmistamisetapi alguses – niiskusesisaldus peab olema väiksem kui 15 % ning prügi (orgaanilise ja anorgaanilise) määr alla 4 %. Muudatus ei mõjuta spetsifikaadi kokkuvõttes esitatud teavet.
  Riisi „Riz de Camargue” valmistamisetapis kasutatava koorimata riisi kirjeldus sisaldab täpsustavat teavet niiskusesisalduse ja võõrolluse kohta.
  Vajadus sellise kirjelduse järele on seotud Camargue’i põllumajanduse ja tööstuse praeguse korraldusega, kus saagikoristaja ja ladustaja ning riisikasvataja võivad olla eraldiseisvad ettevõtjad, kelle jaoks koorimata riis „Riz de Camargue” on tehingu objekt. Seepärast on oluline koostada asjaomase riisi kirjeldus. |
| --- | --- |

—

Saagikoristus. Koristatud riisi saabumisel ladustusasutusse määratakse kindlaks riisi niiskusesisaldus ja prügi määr. Niiskusesisaldus peab olema väiksem kui 25 % ning prügi (orgaanilise ja anorgaanilise) määr alla 10 %.

Samuti on täpsustatud puhastatud ja kuivatatud koorimata riisi kvaliteedikriteeriume valmistamisetapi alguses – niiskusesisaldus peab olema väiksem kui 15 % ning prügi (orgaanilise ja anorgaanilise) määr alla 4 %. Muudatus ei mõjuta spetsifikaadi kokkuvõttes esitatud teavet.

Riisi „Riz de Camargue” valmistamisetapis kasutatava koorimata riisi kirjeldus sisaldab täpsustavat teavet niiskusesisalduse ja võõrolluse kohta.

Vajadus sellise kirjelduse järele on seotud Camargue’i põllumajanduse ja tööstuse praeguse korraldusega, kus saagikoristaja ja ladustaja ning riisikasvataja võivad olla eraldiseisvad ettevõtjad, kelle jaoks koorimata riis „Riz de Camargue” on tehingu objekt. Seepärast on oluline koostada asjaomase riisi kirjeldus.

| 2. | Spetsifikaadis tehakse alljärgnev muudatus.
  Lisatakse uus etapp „Põllu valik”
  Nõue, et põldudel, kus riisi „Riz de Camargue” kasvatatakse, peab olema vee sõltumatu peale- ja äravool vältimaks vee voolamist ühelt põllult teisele, ei ole uus, kuid seda nõuet tõstetakse esile kui Camargue’i riisi tootmisele iseloomulikku joont. Seda nõuet on varem kirjeldatud toote vastavuse sertifitseerimise spetsifikaadis, mis on lisatud 1998. aastal esitatud kaitstud geograafilise tähise taotlusele, kuid KGT spetsifikaadis ei olnud nõue esile tõstetud.
  Selline esile tõstmine võimaldab tarbijaid paremini teavitada. |
| --- | --- |

2.

Spetsifikaadis tehakse alljärgnev muudatus.

Lisatakse uus etapp „Põllu valik”

Nõue, et põldudel, kus riisi „Riz de Camargue” kasvatatakse, peab olema vee sõltumatu peale- ja äravool vältimaks vee voolamist ühelt põllult teisele, ei ole uus, kuid seda nõuet tõstetakse esile kui Camargue’i riisi tootmisele iseloomulikku joont. Seda nõuet on varem kirjeldatud toote vastavuse sertifitseerimise spetsifikaadis, mis on lisatud 1998. aastal esitatud kaitstud geograafilise tähise taotlusele, kuid KGT spetsifikaadis ei olnud nõue esile tõstetud.

Selline esile tõstmine võimaldab tarbijaid paremini teavitada.

3.5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Punkti „Seos päritolupiirkonnaga” on muudetud ning see on jagatud kolmeks: Camargue’i riisi tootmispiirkonna eripära, Camargue riisi eripära ning geograafilise piirkonna ja Camargue’i riisi eripära põhjuslik seos.

| — | Riisi „Riz de Camargue” tootmispiirkonna eripära
  Lisatakse uus lõik, sest registreeritud kaitstud geograafilise tähise spetsifikaadis sellise nimetusega lõik puudub. |
| --- | --- |

—

Riisi „Riz de Camargue” tootmispiirkonna eripära

Lisatakse uus lõik, sest registreeritud kaitstud geograafilise tähise spetsifikaadis sellise nimetusega lõik puudub.

| — | Riisi „Riz de Camargue” eripära.
  Lisatakse uus lõik, sest registreeritud kaitstud geograafilise tähise spetsifikaadis sellise nimetusega lõik puudub, kuid uus lõik hõlmab varem sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

—

Riisi „Riz de Camargue” eripära.

Lisatakse uus lõik, sest registreeritud kaitstud geograafilise tähise spetsifikaadis sellise nimetusega lõik puudub, kuid uus lõik hõlmab varem sätestatud kriteeriume.

| — | Kindel kvaliteet
  Käesolev punkt hõlmab kriteeriume, mis olid algselt määratletud punktis 6.3 „Päritoluga seotud kvaliteet ja omadused”. Neid kriteeriume on täiendatud ja korrastatud, et nad moodustaksid tarbija jaoks ühtse ja mõistetava terviku. Riisi ühtlast kvaliteeti aitab tagada riisi „Riz de Camargue” kvaliteedikriteeriumite tabel, mis on praktiline suunis nii ettevõtjate kui ka kontrollijate jaoks.
  Varasemast spetsifikaadist käesolevasse koonddokumenti üle võetud kriteeriumid on järgmised:






  1) | peaaegu seenhaiguste vaba – tarbijale annab sellest märku värvunud terade väike osakaal; |
| --- | --- | --- |

—

Kindel kvaliteet

Käesolev punkt hõlmab kriteeriume, mis olid algselt määratletud punktis 6.3 „Päritoluga seotud kvaliteet ja omadused”. Neid kriteeriume on täiendatud ja korrastatud, et nad moodustaksid tarbija jaoks ühtse ja mõistetava terviku. Riisi ühtlast kvaliteeti aitab tagada riisi „Riz de Camargue” kvaliteedikriteeriumite tabel, mis on praktiline suunis nii ettevõtjate kui ka kontrollijate jaoks.

Varasemast spetsifikaadist käesolevasse koonddokumenti üle võetud kriteeriumid on järgmised:

1)

peaaegu seenhaiguste vaba – tarbijale annab sellest märku värvunud terade väike osakaal;

| 2) | terade väga hea säilivus, mis sõltub mitte niivõrd kasutusvalmis kuivõrd koorimata riisi „Riz de Camargue” säilitamisest, ning on seotud kollaste ja klaasjate terade väikese osakaaluga pakendatud riisis „Riz de Camargue”.






  — | Eriline oskusteave
  Punkt hõlmab ja täiendab kriteeriume, mis on esitatud registreeritud KGT spetsifikaadi punktis 6.3 „Päritoluga seotud kvaliteet ja omadused” ning tehnilisi soovitusi käsitlevas lisas. |
| --- | --- | --- |

2)

terade väga hea säilivus, mis sõltub mitte niivõrd kasutusvalmis kuivõrd koorimata riisi „Riz de Camargue” säilitamisest, ning on seotud kollaste ja klaasjate terade väikese osakaaluga pakendatud riisis „Riz de Camargue”.

—

Eriline oskusteave

Punkt hõlmab ja täiendab kriteeriume, mis on esitatud registreeritud KGT spetsifikaadi punktis 6.3 „Päritoluga seotud kvaliteet ja omadused” ning tehnilisi soovitusi käsitlevas lisas.

| — | Ajalugu ja ajalooline maine
  Punkt hõlmab varem sätestatud kriteeriumite kokkuvõtet, seda ei muudeta. |
| --- | --- |

—

Ajalugu ja ajalooline maine

Punkt hõlmab varem sätestatud kriteeriumite kokkuvõtet, seda ei muudeta.

| — | Praegune maine
  Punkt sisaldab varem avaldatud teavet, sektorit käsitlevad andmed ajakohastatakse. |
| --- | --- |

—

Praegune maine

Punkt sisaldab varem avaldatud teavet, sektorit käsitlevad andmed ajakohastatakse.

| — | Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja riisi „Riz de Camargue” eripära vahel
  Käesolev punkt hõlmab punktides 8.1 ja 8.2 esitatud kriteeriume. |
| --- | --- |

—

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja riisi „Riz de Camargue” eripära vahel

Käesolev punkt hõlmab punktides 8.1 ja 8.2 esitatud kriteeriume.

3.6.   Märgistus

Märgistuselt kustutatakse toodet iseloomustavad omadused, mis on sinna kantud vastavalt ühise kaubanduspoliitika nõuetele, ja märgistusele lisatakse ühenduse logo.

Märgistusele lisatud ühenduse logo eesmärk on võimaldada toodet lihtsamalt tuvastada, sest toodet võib turustada erinevate tootemarkide all mitmesuguse vormi ja värvusega pakendites.

3.7.   Riiklikud nõuded

Täiesti uus osa, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid üksikasju.

Jäetakse välja viide 3. jaanuari 1994. aasta seadusele nr 94-2 põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedi tunnustamine kohta.

3.8.   Muu

Spetsifikaadis on tehtud vormilisi muudatusi, et viia see vastavusse kehtiva vormiga.

Muudetud on kontrolliasutuse nime ja kontaktandmeid. Edaspidi on kontrolliasutuseks Certipaq.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„RIZ DE CAMARGUE”

EÜ nr: FR-PGI-0105-0073-25.10.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Riz de Camargue”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Riis „Riz de Camargue” võib olla mitmesuguse terakujuga – ümarateraline, keskmiseteraline, A- ja B-tüüpi pikateraline.

Lubatud riisisordid kuuluvad sordirühmadesse „Japonica” ja „Indica”.

Lubatud sortide loetelu kehtestab tootjarühm, kes seda ka igal aastal ajakohastab. Põllumajanduslikest kriteeriumitest (vastupidavus saagikoristusel, sordi varajasus, taime kõrgus ning lamandumis- ja haiguskindlus) lähtuva loetelu eesmärk on tagada, et sort on sobilik kasvatamiseks Camargue’i piirkonna põllumajandus- ja kliimatingimustes ning et kõik külvatud sordid kuuluksid samasse sordirühma ja nende tera oleks sarnaste omadustega.

Riis „Riz de Camargue” on ettenähtud inimtoiduks ning seda valmistatakse mitmesuguse valmistamisastmega – täisterariisi ehk pruun riis, (pruun või värviline), valge riis (looduslik või looduslikult lõhnastatud) ja aurutatud riis. Riisi „Riz de Camargue” võib turustada ühetaolise tootena (ühesugune terasuurus ja töötlusaste) või mitmesuguse töötlusastmega riisi seguna, kus sama töötlusastmega terad on ühesuguse suurusega.

Riis „Riz de Camargue” on kõrge ja väga ühtlase kvaliteediga, see on vaba haigustega seotud probleemidest/muutustest (välimus, lõhn, maitse), purunenud terade määra on vähendatud 5 %ni ning ühesuuruste terade määr on ≥ 97 %.

Lisaks on riis „Riz de Camargue”:

| — | eriti puhas: anorgaanilise võõrolluse määr on ≤ 0,01 % ja orgaaniliste ainete määr ≤ 0,05 %; |
| --- | --- |

—

eriti puhas: anorgaanilise võõrolluse määr on ≤ 0,01 % ja orgaaniliste ainete määr ≤ 0,05 %;

| — | väga kõrge tootmiskvaliteediga ning ebastandardsete riisiterade väikese osakaaluga: koorimata riisi määr on ≤ 0,06 %, punaste ja punasetriibuliste terade määr on kroovitud ja aurutatud riisi puhul ≤ 1 % ning täisterariisi ja pruuniriisi puhul ≤ 2 %, kooritud riisi määr kroovitud ja aurutatud riisi puhul on ≤ 0,06 %. Täisterariisis ja pruunis riisis on kahjustatud teri on vähem kui 0,5 % ning valges aurutatud riisis vähem kui 0,3 %. Kuumenenud terade määr on väiksem kui 0,1 %; |
| --- | --- |

—

väga kõrge tootmiskvaliteediga ning ebastandardsete riisiterade väikese osakaaluga: koorimata riisi määr on ≤ 0,06 %, punaste ja punasetriibuliste terade määr on kroovitud ja aurutatud riisi puhul ≤ 1 % ning täisterariisi ja pruuniriisi puhul ≤ 2 %, kooritud riisi määr kroovitud ja aurutatud riisi puhul on ≤ 0,06 %. Täisterariisis ja pruunis riisis on kahjustatud teri on vähem kui 0,5 % ning valges aurutatud riisis vähem kui 0,3 %. Kuumenenud terade määr on väiksem kui 0,1 %;

| — | eriti ühtlase terasuuruse ja terade küpsusastmega: täisküpsemata terade määr täistera- ja kooritud riisis on ≤ 5 % ning kroovitud ja aurutatud riisis < 3 %; ühtlase terasuurusega seetõttu, et KGT kaitset ja juhtimist korraldav organisatsioon valib igal aastal, milliseid riisisorte riisi „Riz de Camargue” valmistamisel kasutatakse. |
| --- | --- |

—

eriti ühtlase terasuuruse ja terade küpsusastmega: täisküpsemata terade määr täistera- ja kooritud riisis on ≤ 5 % ning kroovitud ja aurutatud riisis < 3 %; ühtlase terasuurusega seetõttu, et KGT kaitset ja juhtimist korraldav organisatsioon valib igal aastal, milliseid riisisorte riisi „Riz de Camargue” valmistamisel kasutatakse.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Ei kohaldata.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Ei kohaldata.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu riisi „Riz de Camargue” kasvatamise, koristamise, kuivatamise ja ladustamisega ning valmistamisega seotud tegevus toimub määratletud geograafilises piirkonnas. Riisi tootmisetappide toimumine geograafiliselt üksteise lähedal asuvates paikades võimaldab tagada lõpptoote väga ühtlase kvaliteedi, sest vähene transportimine vähendab ohtu, et terad saavad enne nende täielikku kuivatamist kahjustada.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Ei kohaldata.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Sõltumata pakendist peab kogu turustatav riis olema märgistatud nimetusega „Riz de Camargue”.

Lisaks õigusaktidega nõutud teabele peab riisi „Riz de Camargue” märgisel olema kaitstud geograafilise nimetuse lähedal ka Euroopa logo.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega riisi „Riz de Camargue” tootmise geograafiline piirkond hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi:

| — | Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmised kommuunid: Arles, Les Saintes Maries de la Mer, Port St Louis du Rhône, Tarascon, Fontvieille; |
| --- | --- |

—

Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmised kommuunid: Arles, Les Saintes Maries de la Mer, Port St Louis du Rhône, Tarascon, Fontvieille;

| — | Gardi departemangu järgmised kommuunid: Saint Gilles, Vauvert, Aigues Mortes, Beaucaire, Fourques, Saint Laurent d’Aigouze, Le Cailar, Le Grau du Roi, Aimargues, Bellegarde. |
| --- | --- |

—

Gardi departemangu järgmised kommuunid: Saint Gilles, Vauvert, Aigues Mortes, Beaucaire, Fourques, Saint Laurent d’Aigouze, Le Cailar, Le Grau du Roi, Aimargues, Bellegarde.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Camargue'i iseloomustab kombinatsioon loodus- ja inimfaktoritest, mis sõltuvad suurel määral üksteisest ning loovad kordumatu ja selgelt eristuva riisikasvatuspiirkonna.

a)   Looduskeskkond

Piirkonnale iseloomulikud jooned:

| — | kõrgendike puudumine ja väga madal absoluutne kõrgus (kõikjal vähem kui 5 meetrit merepinnast), tasandikud on sobivad selliste taimede kasvatamiseks, mis vajavad üleujutatud põlde, kuna seal on veetaset lihtne reguleerida; |
| --- | --- |

—

kõrgendike puudumine ja väga madal absoluutne kõrgus (kõikjal vähem kui 5 meetrit merepinnast), tasandikud on sobivad selliste taimede kasvatamiseks, mis vajavad üleujutatud põlde, kuna seal on veetaset lihtne reguleerida;

| — | põhjavesi on soolane ning kohati on põhjavee soolasus suurem kui mereveel; |
| --- | --- |

—

põhjavesi on soolane ning kohati on põhjavee soolasus suurem kui mereveel;

| — | vahemereline kliima, mida iseloomustab






  — | vähene sademete hulk ja rohke päikesevalgus; |
| --- | --- | --- |

—

vahemereline kliima, mida iseloomustab

—

vähene sademete hulk ja rohke päikesevalgus;

| — | tugev tuul, mis puhub suurema osa aastast (keskmiselt rohkem kui 200 päeva aastas), sh mistraal, külm ja väga kuiv tuul, mis suurendab oluliselt aurustumist (keskmiselt on aurustumine piirkonnas 900 mm, kuid aasta keskmine võib ulatuda kuni 1 300 mm); |
| --- | --- |

—

tugev tuul, mis puhub suurema osa aastast (keskmiselt rohkem kui 200 päeva aastas), sh mistraal, külm ja väga kuiv tuul, mis suurendab oluliselt aurustumist (keskmiselt on aurustumine piirkonnas 900 mm, kuid aasta keskmine võib ulatuda kuni 1 300 mm);

| — | negatiivne veebilanss, mis soodustab soolase põhjavee kapillaarset liikumist mulla pindmistesse kihtidesse; |
| --- | --- |

—

negatiivne veebilanss, mis soodustab soolase põhjavee kapillaarset liikumist mulla pindmistesse kihtidesse;

| — | peaaegu alati nullkraadist kõrgem keskmine temperatuur. Samas võib päevane temperatuurikõikumine ja esinevus aastate kaupa olla märkimisväärne ning see ohustab taimi ja võib mõjutada kasvuperioodi pikkust. |
| --- | --- |

—

peaaegu alati nullkraadist kõrgem keskmine temperatuur. Samas võib päevane temperatuurikõikumine ja esinevus aastate kaupa olla märkimisväärne ning see ohustab taimi ja võib mõjutada kasvuperioodi pikkust.

b)   Eriline veevõrgustik

Rhône’i jõe delta on mageda vee „nn ammendamatu” allikas, mis mõjutab kogu Camrgue’i piirkonna veevõrgustiku toimimist. Tänu riisikasvatajate hooldatavale niisutus- ja kuivenduskanalite tihedale võrgule, on mage vesi Camargue’i piirkonnas praktiliselt kõikjal kättesaadav. Need kanalid moodustavad kaks vesikonda – riisipõldudest ülesvoolu asub üleujutussüsteem ning allavoolu tühjendus- ja kuivenduskanalite võrk.

c)   Inim- ja organisatsioonilised tegurid

Riisi „Riz de Camargue” tootmispiirkond hõlmab territooriumi, kus riisikasvatus on vajalik, et võidelda pinnase viljatuks muutumise vastu sooldumise tõttu. Riisikasvatus võimaldab soola pinnasest välja pesta ja parandab seega veevõrgustikku, seega on riisikasvatusel oluline osa Camargue’i piirkonna põllumajanduse ja sotsiaal-majandusliku arengu suunamisel.

Mitmesugused riisi tootmise ja töötlemisega seotud sidusrühmad on pika aja jooksul koondunud struktureeritud tööstusharuks, mis paikneb peamiselt Rhône’i jõe delta piirkonnas. Selles sektoris on loodud ka uurimiskeskus Centre Français du Riz, mis tegeleb tootmispiirkonna riisikasvatust käsitlevate küsimustega.

Kõik riisi „Riz de Camargue” kokkuostjad asuvad samuti tootmispiirkonnas põldude lähedal, mis annab omakorda tõendust sektori struktureeritud toimimise kohta.

5.2.   Toote eripära

a)   Kindel kvaliteet

Riisi „Riz de Camargue” eripäraks on selle väga ühtlane kvaliteet ja kahjustatud terade (värvunud, klaasjate ja roheliste terade) väike arv.

Riis „Riz de Camargue” on ettenähtud inimtoiduks ning seda valmistatakse mitmesuguse töötlusastmega – täistera- või kooritud riis (pruun riis), valge riis (looduslik või looduslikult lõhnastatud) ja aurutatud riis. Seda võib turustada nii ühetaolise tootena kui seguna.

See on väga kvaliteetse töötlusega ja ühtlase terasuurusega riis, milles on purunenud terade määra vähendatud 5 %ni ning milles ühesuuruste terade määr on ≥ 97 %.

b)   Eriline oskusteave

Riisi „Riz de Camargue” kasvatamine on väga spetsiifiline ning tihedalt seotud piirkonna loodusliku asukohaga jõe delta-alal.

Tootmine väikestel põldudel, kus igal põllul on eraldi vee peale- ja ärajooks, mis on seotud niisutus- ja kuivenduskanalite keeruka süsteemiga, eeldab tootjatelt eriomast oskusteavet.

Tähtis on hoida põllul vajalikku veetaset –

| — | riisi istutamise ajaks lastakse põllud kuivaks, et piirata patogeensete seente levikut; |
| --- | --- |

—

riisi istutamise ajaks lastakse põllud kuivaks, et piirata patogeensete seente levikut;

| — | kasvamise ajal saab veetaseme muutmisega optimeerida taimede kasvu ningvõimalikku herbitsiidide kasutamist; |
| --- | --- |

—

kasvamise ajal saab veetaseme muutmisega optimeerida taimede kasvu ningvõimalikku herbitsiidide kasutamist;

| — | kasvutsükli lõpus võimaldab põllu kuivendamine piirata terade kokkupuudet veega klimaatilistest tingimustest põhjustatud lamandumise korral, mis halvendaks saagi kvaliteeti ning suurendaks prügi määra saagis. |
| --- | --- |

—

kasvutsükli lõpus võimaldab põllu kuivendamine piirata terade kokkupuudet veega klimaatilistest tingimustest põhjustatud lamandumise korral, mis halvendaks saagi kvaliteeti ning suurendaks prügi määra saagis.

c)   Ajalooline ja kestev maine

Esimesed teated riisi kasvatamisest Camargue’is on pärit 13. sajandist. Kuningas Henri IV andis 23. augusti 1593. aasta dekreediga käsu, et Camargue’is kasvatataks suhkruroogu, harilikku punavärvikut ja riisi.

Riisikasvatus sai hoo sisse 19. sajandil pärast seda, kui 1855. aastal valmis Rhône jõe kaldatamm, ning eelkõige arenes valdkond kiiresti pärast 1945. aastat ranniku blokaadi ja toidupuuduse tõttu. Riisipõldude pindala Camargue’is ja Vahemere rannikul Port-Saint-Louis du Rhône’i linnast kuni Perpignanini oli 35 000 hektarit ning riisitoodang kattis kogu siseriikliku vajaduse.

Alates 1965. aastast riisikasvatuse tähtsus vähenes, kuid tootmine jätkus Camargue’is mõnel tuhandel hektaril eriti madalal asuvatel põldudel, kus muude põllukultuuride kasvatamine ei olnud võimalik. Riisikasvatus elavnes taas 1981. aastal, kui hakati rakendama asjakohast taastamiskava.

Vanade riisikasvatustavade püsimine selles piirkonnas on kujundanud riisi „Riz de Camargue” mainet, mille tõenduseks on 1856. aasta maailmanäituselt saadud aumärk ja 2000. aastal registreeritud kaitstud geograafiline tähis „Riz de Camargue”. Tänapäeval toetavad seda tuntust mitmesugused rahvakultuuriüritused (Premices du Riz, Féria du riz).

2012. aastal toodeti Camargue’is umbes 20 000 hektaril 100 000 tonni toorriisi, mis moodustab ühe kolmandiku Prantsusmaal tarbitavast kogusest. Tootmisharu koondab rohkem kui 200 ettevõtjat.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Riisi „Riz de Camargue” kvaliteedi saavutamisel on väga suur tähtsus piirkonna ökosüsteemil.

| — | Päikest on palju ning riisikasvatuseks vajalikud 1 750 tundi päikesevalgust aastas aitavad tagada hea ja korrapärase saagi. |
| --- | --- |

—

Päikest on palju ning riisikasvatuseks vajalikud 1 750 tundi päikesevalgust aastas aitavad tagada hea ja korrapärase saagi.

| — | Camargue’i eraldatud asendi tõttu ja suure aurustumise tõttu piirkonnas on vaja magevett piirkonda juurde juhtida, et kompenseerida vee looduslikku puudujääki ja reguleerida veetaset riisipõldudel. Veevõrgustikku kuuluvad hästi toimivad pumbajaamad, mille tegevusulatus hõlmab 80 % põllumajandusmaast ja mis teevad sellise veetaseme reguleerimise võimalikuks. See omakorda võimaldab jätkusuutlikku majandamist ja on täiendav vahend haiguste tõrjeks. Seetõttu on koristatud riisis värvunud terade osakaal väike. |
| --- | --- |

—

Camargue’i eraldatud asendi tõttu ja suure aurustumise tõttu piirkonnas on vaja magevett piirkonda juurde juhtida, et kompenseerida vee looduslikku puudujääki ja reguleerida veetaset riisipõldudel. Veevõrgustikku kuuluvad hästi toimivad pumbajaamad, mille tegevusulatus hõlmab 80 % põllumajandusmaast ja mis teevad sellise veetaseme reguleerimise võimalikuks. See omakorda võimaldab jätkusuutlikku majandamist ja on täiendav vahend haiguste tõrjeks. Seetõttu on koristatud riisis värvunud terade osakaal väike.

| — | Kogu piirkonnas on valitsevaks tuuleks mistraal, mille kiirus ja sage esinemine mõjuvad soodsalt kasvutingimustele – oluliselt väheneb seenhaiguste levik ja toksiinide (mükotoksiin, aflatoksiin) teke. |
| --- | --- |

—

Kogu piirkonnas on valitsevaks tuuleks mistraal, mille kiirus ja sage esinemine mõjuvad soodsalt kasvutingimustele – oluliselt väheneb seenhaiguste levik ja toksiinide (mükotoksiin, aflatoksiin) teke.

Kogumiskohtade lähedus, kus terad kohe pärast koristamist kuivatatakse, aitab säilitada terade kvaliteeti. Kuivatamine on etapp, mis suures osas välistab terade välimuse edaspidise halvenemise ohu. Lühike teekond põllult kuivatisse vähendab terade kuumenemise ohtu ning seega kollaste ja klaasjate terade osatähtsust.

Riisi „Riz de Camargue” eripära on tema väga ühtlane kvaliteet, mis on tootmisahela koordineeritud toimimise, piirkonna põllumajanduslike ja kliimatingimustega arvestamise, sobivate riisisortide valiku ning kogu tootmispiirkonnas loodud ühesuguste kasvutingimuste tulemus.

Riisi „Riz de Camargue” hea maine on seotud riisikasvatuse ajaloolise tavaga selles piirkonnas. See on ainus põllukultuur, mis võimaldab piirkonna väärtust esile tõsta ja piirata pinnase sooldumist.

Ühist oskusteavet selle põllukultuuri kasvatamise kohta, mis lähtub eripärastest kasvatamistingimustest ja olemasolevatest tootmisteguritest, täiendavad tänapäeval uurimiskeskuse Centre Français du Riz teadlased, kes on täielikult pühendunud selle põllukultuuri kasvatamisele ja annavad riisikasvatajatele asjakohaseid soovitusi.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPRizDeCamargueV1.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

(4)  Vt joonealust märkust 2.

---