# Jurnalul Oficial C 33/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.033.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 33 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 565 februarie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.033.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 33

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 565 februarie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 033/01 | Comunicarea Comisiei privind autoritatea abilitată să emită certificate de origine în temeiul Regulamentului (CE) nr. 891/2009 | 1 |
| 2013/C 033/02 | Comunicarea Comisiei privind cantitatea nesolicitată care urmează să fie adăugată la cantitatea stabilită pentru subperioada 1 aprilie 2013-30 iunie 2013 în cadrul anumitor contingente deschise de către Uniune pentru produsele din sectorul cărnii de porc | 2 |
| 2013/C 033/03 | Comunicarea Comisiei privind cantitatea nesolicitată care urmează să fie adăugată la cantitatea stabilită pentru subperioada 1 aprilie 2013-30 iunie 2013 în cadrul anumitor contingente deschise de către Uniune pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre, al ouălor și al ovalbuminelor | 3 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 033/01

Comunicarea Comisiei privind autoritatea abilitată să emită certificate de origine în temeiul Regulamentului (CE) nr. 891/2009

1

2013/C 033/02

Comunicarea Comisiei privind cantitatea nesolicitată care urmează să fie adăugată la cantitatea stabilită pentru subperioada 1 aprilie 2013-30 iunie 2013 în cadrul anumitor contingente deschise de către Uniune pentru produsele din sectorul cărnii de porc

2

2013/C 033/03

Comunicarea Comisiei privind cantitatea nesolicitată care urmează să fie adăugată la cantitatea stabilită pentru subperioada 1 aprilie 2013-30 iunie 2013 în cadrul anumitor contingente deschise de către Uniune pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre, al ouălor și al ovalbuminelor

3

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 033/04 | Rata de schimb a monedei euro | 4 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 033/04

Rata de schimb a monedei euro

4

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 033/05 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 5 |
| 2013/C 033/06 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 10 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2013/C 033/05

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

5

2013/C 033/06

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

10

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 5.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 33/1

---

Comunicarea Comisiei privind autoritatea abilitată să emită certificate de origine în temeiul Regulamentului (CE) nr. 891/2009

2013/C 33/01

Prin Regulamentul (CE) nr. 891/2009 al Comisiei din 25 septembrie 2009, publicat în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 254 din 26 septembrie 2009, s-a deschis un contingent tarifar de import pentru zahărul originar din India.

Articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 891/2009 al Comisiei din 25 septembrie 2009 precizează că punerea în liberă circulație a produselor importate în cadrul acestui contingent este condiționată de prezentarea unui certificat de origine.

În cadrul prezentului regulament, următoarea autoritate este abilitată să emită certificatele de origine:

| Office of Additional Director General of Foreign Trade Office |
| --- |
| Nishta Bhavan, 48, Sir Vithaldas Thackersey Marg |
| Churchgate |
| Mumbai 400 020 |
| INDIA |
| Tel. +220 17716 / +220 38094 / +220 31074 |
| Fax +220 01255 |

Office of Additional Director General of Foreign Trade Office

Nishta Bhavan, 48, Sir Vithaldas Thackersey Marg

Churchgate

Mumbai 400 020

INDIA

Tel. +220 17716 / +220 38094 / +220 31074

Fax +220 01255

---

| 5.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 33/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 33/2

---

Comunicarea Comisiei privind cantitatea nesolicitată care urmează să fie adăugată la cantitatea stabilită pentru subperioada 1 aprilie 2013-30 iunie 2013 în cadrul anumitor contingente deschise de către Uniune pentru produsele din sectorul cărnii de porc

2013/C 33/02

Regulamentul (CE) nr. 442/2009 al Comisiei (1) a deschis contingente tarifare pentru importul de produse din sectorul cărnii de porc. Cererile de licențe de import depuse în primele șapte zile ale lunii decembrie 2012 pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2013, pentru contingentele 09.4038, 09.4170 și 09.4204, se referă la cantități inferioare celor disponibile. În conformitate cu articolul 7 alineatul (4) a doua teză din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (2), cantitățile pentru care nu s-au depus cereri se adaugă la cantitatea stabilită pentru subperioada contingentară următoare, cuprinsă între 1 aprilie și 30 iunie 2013, și figurează în anexa la prezenta comunicare.

---

(1)  JO L 129, 28.5.2009, p. 13.

(2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

---

ANEXĂ

| Nr. de ordine al contingentului | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitatea stabilită pentru subperioada 1 aprilie 2013-30 iunie 2013
  (în kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 25 464 358 |
| 09.4170 | 3 541 500 |
| 09.4204 | 3 468 000 |

Nr. de ordine al contingentului

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitatea stabilită pentru subperioada 1 aprilie 2013-30 iunie 2013

(în kg)

09.4038

25 464 358

09.4170

3 541 500

09.4204

3 468 000

---

| 5.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 33/3

---

Comunicarea Comisiei privind cantitatea nesolicitată care urmează să fie adăugată la cantitatea stabilită pentru subperioada 1 aprilie 2013-30 iunie 2013 în cadrul anumitor contingente deschise de către Uniune pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre, al ouălor și al ovalbuminelor

2013/C 33/03

Regulamentele (CE) nr. 533/2007 (1), (CE) nr. 536/2007 (2), (CE) nr. 539/2007 (3), (CE) nr. 1384/2007 (4) și (CE) nr. 1385/2007 (5) ale Comisiei au deschis contingente tarifare pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre. Cererile de licențe de import depuse în primele șapte zile ale lunii decembrie 2012 pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2013, pentru contingentele 09.4068, 09.4070, 09.4169, 09.4015 și 09.4402, 09.4091, 09.4092 și 09.4421, se referă la cantități inferioare celor disponibile. În conformitate cu articolul 7 alineatul (4) a doua teză din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (6), cantitățile pentru care nu s-au depus cereri se adaugă la cantitatea stabilită pentru subperioada contingentară următoare, cuprinsă între 1 aprilie și 30 iunie 2013, și figurează în anexa la prezenta comunicare.

---

(1)  JO L 125, 15.5.2007, p. 9.

(2)  JO L 128, 16.5.2007, p. 6.

(3)  JO L 128, 16.5.2007, p. 19.

(4)  JO L 309, 27.11.2007, p. 40.

(5)  JO L 309, 27.11.2007, p. 47.

(6)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

---

ANEXĂ

| Nr. de ordine al contingentului | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitatea stabilită pentru subperioada 1 aprilie 2013-30 iunie 2013
  (în kg) |
| --- | --- |
| 09.4068 | 2 482 054 |
| 09.4070 | 876 750 |
| 09.4169 | 12 421 750 |
| 09.4015 | 107 840 000 |
| 09.4402 | 8 422 365 |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 298 000 |
| 09.4421 | 175 000 |

Nr. de ordine al contingentului

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitatea stabilită pentru subperioada 1 aprilie 2013-30 iunie 2013

(în kg)

09.4068

2 482 054

09.4070

876 750

09.4169

12 421 750

09.4015

107 840 000

09.4402

8 422 365

09.4091

140 000

09.4092

298 000

09.4421

175 000

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 5.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 33/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 33/4

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

4 februarie 2013

2013/C 33/04

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3552 |
| JPY | yen japonez | 125,63 |
| DKK | coroana daneză | 7,4599 |
| GBP | lira sterlină | 0,86190 |
| SEK | coroana suedeză | 8,5823 |
| CHF | franc elvețian | 1,2350 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,4275 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,669 |
| HUF | forint maghiar | 293,23 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7003 |
| PLN | zlot polonez | 4,1640 |
| RON | leu românesc nou | 4,3720 |
| TRY | lira turcească | 2,3790 |
| AUD | dolar australian | 1,2990 |
| CAD | dolar canadian | 1,3509 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,5081 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6002 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6781 |
| KRW | won sud-coreean | 1 478,02 |
| ZAR | rand sud-african | 12,1188 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,4482 |
| HRK | kuna croată | 7,5915 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 112,82 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2080 |
| PHP | peso Filipine | 55,000 |
| RUB | rubla rusească | 40,6490 |
| THB | baht thailandez | 40,344 |
| BRL | real brazilian | 2,6975 |
| MXN | peso mexican | 17,1751 |
| INR | rupie indiană | 72,1980 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3552

JPY

yen japonez

125,63

DKK

coroana daneză

7,4599

GBP

lira sterlină

0,86190

SEK

coroana suedeză

8,5823

CHF

franc elvețian

1,2350

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,4275

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,669

HUF

forint maghiar

293,23

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7003

PLN

zlot polonez

4,1640

RON

leu românesc nou

4,3720

TRY

lira turcească

2,3790

AUD

dolar australian

1,2990

CAD

dolar canadian

1,3509

HKD

dolar Hong Kong

10,5081

NZD

dolar neozeelandez

1,6002

SGD

dolar Singapore

1,6781

KRW

won sud-coreean

1 478,02

ZAR

rand sud-african

12,1188

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,4482

HRK

kuna croată

7,5915

IDR

rupia indoneziană

13 112,82

MYR

ringgit Malaiezia

4,2080

PHP

peso Filipine

55,000

RUB

rubla rusească

40,6490

THB

baht thailandez

40,344

BRL

real brazilian

2,6975

MXN

peso mexican

17,1751

INR

rupie indiană

72,1980

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 5.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 33/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 33/5

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 33/05

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9

„JIHOČESKÁ NIVA”

NR. CE: CZ-PGI-0105-0984-19.03.2012

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării:

| — |  | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Descrierea produsului |
| — |  | Aria geografică |
| — |  | Dovada originii |
| — |  | Metoda de obținere |
| — |  | Legătura |
| — |  | Etichetarea |
| — |  | Cerințele naționale |
| — |  | Altele (de precizat) |

—



Denumirea produsului

—

☒

Descrierea produsului

—



Aria geografică

—



Dovada originii

—



Metoda de obținere

—



Legătura

—



Etichetarea

—



Cerințele naționale

—



Altele (de precizat)

2.   Tipul modificării (modificărilor):

| — | ☒ | Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat |
| --- | --- | --- |
| — |  | Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat |
| — |  | Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
| — |  | Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |

—

☒

Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat

—



Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat

—



Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

—



Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3.   Modificare (modificări):

În fișa-rezumat, al șaselea paragraf din secțiunea 4.2 (Descriere) este redactat după cum urmează:

Forma sub care se comercializează produsul: în afară de forma de roată menționată anterior (cu o greutate de aproximativ 2,8 kg), brânza este, de asemenea, comercializată sub formă semicirculară (cu o greutate de aproximativ 1,2 kg) și sub formă de felii de 115 g sau 220 g.

Pentru a se răspunde mai bine necesităților pieței, este necesar ca această parte a descrierii să fie formulată în termeni mai puțin restrictivi. Prin urmare, se solicită modificarea acestui paragraf după cum urmează:

Forma sub care se comercializează produsul: brânza este comercializată întreagă, în jumătăți sau în bucăți cu diferite greutăți.

Această modificare nu are drept consecințe modificarea compoziției produsului sau a metodei de producție.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (3)

„JIHOČESKÁ NIVA”

NR. CE: CZ-PGI-0105-0984-19.03.2012

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Jihočeská Niva”

2.   Statul membru sau țara terță:

Republica Cehă

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.3. | Brânzeturi |
| --- | --- |

Clasa 1.3.

Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Aspect exterior: Brânza are formă cilindrică, cu un diametru de 180-200 mm și o înălțime de aproximativ 10 cm (cu o greutate de aproximativ 2,8 kg), și prezintă semne de tratare a suprafeței prin spălare sau răzuire; mucegaiurile verde-albăstrui care brăzdează brânza în interior și flora bacteriană care acoperă o pare din suprafața sa nu sunt dăunătoare. Suprafața brânzei poate fi de culoare crem până la maro-deschis.

Aspect interior: Interiorul brânzei este de culoare ivorie până la crem, cu o structură marmorată regulată de mucegaiuri de culoare verde până la verde-albăstrui în pastă și cu urme recognoscibile de perforare.

Consistență: lejeră, sfărâmicioasă la tartinare, maturată uniform; nu este permisă prezența mucegaiurilor străine.

Gust și miros: sărat, înțepător, aromat, picant în notele finale, caracteristic culturilor de mucegaiuri nobile Penicillium roqueforti.

Forma sub care se comercializează produsul: Brânza se comercializată întreagă, în jumătăți sau în bucăți cu diferite greutăți.

Cerințe fizico-chimice

Conținut de substanță uscată: 52 %, ecartul negativ autorizat al conținutului de substanță uscată: – 1 %, ecartul pozitiv al conținutului de substanță uscată nu constituie o problemă.

Conținut de grăsime în substanța uscată: 50 %, serie de valori permise ale conținutului de grăsime în substanța uscată: 50 %-55 %

Conținut de sare: 3-5,5 %

Proprietăți microbiologice

Brânza conține mucegaiuri nobile Penicillium roqueforti PY sau PV, CB sau PR1 (până la PR4). În plus, în privința cerințelor microbiologice, brânza îndeplinește criteriile uzuale în materie de siguranță alimentară și de igienă a procesului de producție.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Materia primă de bază utilizată în producția acestui sortiment de brânză naturală cu mucegaiuri în interior este laptele de vacă prelucrat în unitățile de producție. Se folosește doar laptele care provine din aria delimitată. Alte materii prime utilizate: mucegaiuri nobile Penicillium roqueforti PY sau PV, CB sau PR1 (până la PR4), sare, culturi lactice, cheag, clorură de calciu.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Nu se aplică.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Materia primă de bază, și anume laptele, trebuie să provină din aria geografică delimitată. Întregul proces de producție și de maturare trebuie să se desfășoare în aria delimitată, pentru a se utiliza la maximum îndelungata experiență locală și pivnițele de maturare originale.

Brânza este produsă din lapte de vacă prelucrat în unitățile de producție, cu un conținut în grăsimi de 3,45 %, la care se adaugă de obicei culturi starter, care asigură o bună acidificare pe tot parcursul procesului de producție și de maturare a brânzei. Gustul caracteristic al „Jihočeská Niva” este conferit de mucegaiul nobil de tip Penicillium roqueforti, utilizat de decenii (stocul de culturi este în general disponibil pentru utilizările din industria alimentară). După adăugarea cheagului și covăsirea laptelui, granulele de coagul rezultate sunt turnate în forme cilindrice. Se scurge zerul, iar cultura de microfloră se dezvoltă la o anumită temperatură. Brânza se sărează în două etape: prima dată se pune într-o baie de saramură, apoi se freacă cu sare grunjoasă. În trecut, maturarea se desfășura doar în pivnițe naturale de maturare, săpate în roci calcaroase. În 2005, dată fiind creșterea producției acestui tip de brânză, au fost construite pivnițe de maturare echipate cu aer condiționat, în care temperatura și umiditatea sunt controlate. Maturarea brânzei în spațiile de maturare durează cel puțin patru săptămâni.

Suprafața brânzei maturate este spălată sau răzuită.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Dată fiind natura biotehnologică a produsului, brânza cu mucegai trebuie ambalată direct la unitatea de producție. Acest lucru este necesar și pentru menținerea calității și igienei produsului, pentru a evita ca brânza să fie confundată cu alte tipuri de brânză produsă într-o arie diferită și, nu în ultimul rând, pentru a permite o mai bună trasabilitate a produsului.

Întreaga roată de brânză (sau bucăți din aceasta) este învelită în folie de aluminiu sau într-o folie specială permeabilă la oxigen. O altă parte a producției este porționată, iar produsul este ambalat în tăvițe de plastic acoperite cu folie de plastic imprimată.

Ambalajul produsului trebuie să fie intact, curat și corect etichetat.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Denumirea „Jihočeská Niva” este marcată clar pe ambalajul produsului.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria geografică este regiunea Boemia de Sud, ale cărei granițe sunt definite în Actul nr. 36/1960 referitor la diviziunea teritorială a statului, astfel cum a fost modificat ulterior.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Regiunea Boemia de Sud este una dintre zonele cel mai puțin poluate ale Republicii Cehe. Aceasta a fost considerată dintotdeauna o zonă predominant agricolă, lucru valabil și astăzi.

Laptele provine din sudul Boemiei. Pășunile sunt localizate în zonele protejate Novohradské Hory, Blanský les și Šumava, iar flora unică a zonei are un efect pozitiv asupra gustului laptelui.

Acest teren variat, accidentat, cu păduri intacte, pajiști, pășuni și ape curgătoare nepoluate se caracterizează printr-un mediu foarte curat, în special în jurul Český Krumlov și pe dealurile Šumava (declarate de către UNESCO rezervație a biosferei în 1990). Dovada valorii ridicate pe care o prezintă mediul natural al sudului Boemiei rezidă în numărul mare de zone protejate desemnate oficial, dintre care două beneficiază de statutul de protecție acordat de UNESCO.

Ele conțin pășuni bogate în specii de plante, în special pajiști mezofilice, unde flora specifică zonei este la ea acasă. Sunt specifice plantele cu tulpină scurtă (țăpoșică, păiuș etc.) și cu o mare diversitate de specii, împreună cu câteva varietăți rare tipice zonei. O plantă endemică specifică este Phyteuma nigrum, iar printre celelalte se numără Gentiana pannonica, Gentiana cruciata, Ligusticum mutellina, Arnica montana, Gentianella praecox subspecia Bohemica, Carex michelii, Andropogon ischaemum, Veronica teucrium, Stachys recta, Koeleria pyramidata etc.

Desigur, experiența populației locale în producerea acestui tip de brânză, transmisă din generație în generație, a avut și ea o influență majoră asupra calității și proprietăților „Jihočeská Niva”.

Acești factori diferențiază clar aria delimitată de zonele din vecinătate.

5.2.   Specificitatea produsului:

Brânza „Jihočeská Niva” este caracterizată printr-o prelucrare de foarte înaltă calitate și prin gustul său, cu un conținut echilibrat de substanță uscată, grăsime și sare; ea a fost produsă de decenii conform procesului de producție specificat la punctul 3.5, rămas neschimbat. Produsul are la bază lapte provenit din sudul Boemiei.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Brânza cu mucegaiuri „Jihočeská Niva” se produce la fabrica Český Krumlov urmându-se aceeași metodă de producție din 1951. Numeroase referințe din presă atestă istoria producției de brânză Niva. Brânza a fost numită după pajiștile și pășunile din Šumava, care contribuie la producerea principalului ingredient, și anume laptele de vacă. Flora locală unică influențează favorabil gustul laptelui și, prin urmare, și produsul final.

Brânza cu mucegaiuri „Jihočeská Niva” este foarte apreciată pe piața cehă atât de către publicul larg, cât și de către specialiștii din industria lactatelor. Mulți ani la rând, brânza „Jihočeská Niva” a fost inclusă de juriile de experți la târgurile naționale consacrate brânzeturilor printre cele mai bune brânzeturi din categoria „brânzeturilor cu mucegaiuri”. „Jihočeská Niva” este, de asemenea, foarte prețuită și de publicul larg.

Popularitatea și notorietatea „Jihočeská Niva” este, de asemenea, clar demonstrată de faptul că aceasta este prezentată ca fiind un produs tipic într-un scurt metraj promoțional dedicat regiunii Boemia de Sud.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=208&plang=cs

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---

| 5.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 33/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 33/10

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 33/06

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„POULET DES CÉVENNES”/„CHAPON DES CÉVENNES”

NR. CE: FR-PGI-0005-0862-22.02.2011

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes”

2.   Statul membru sau țara terță:

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.1. | Carne și organe comestibile proaspete |
| --- | --- |

Clasa 1.1.

Carne și organe comestibile proaspete

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

IGP „Poulet des Cévennes” sau „Chapon des Cévennes” are următoarele caracteristici:

Rasele: grupul utilizează hibrizii S 757 N, T 457 N și T 451. Acești hibrizi fac parte din repertoriul hibrizilor din rase care sunt recunoscute în prezent ca având o creștere lentă.

Aspectul carcaselor respectă caracteristici specifice:

| | Clasa A [Definiție în Regulamentul (CE) nr. 543/2008] |
| --- | --- |

Clasa A [Definiție în Regulamentul (CE) nr. 543/2008]

| | În general: carcasa nu prezintă o asimetrie evidentă. |
| --- | --- |

În general: carcasa nu prezintă o asimetrie evidentă.

| | Oasele: nu au necroze, nu au diafiză roșie. |
| --- | --- |

Oasele: nu au necroze, nu au diafiză roșie.

| | Pielea:






  — | nu prezintă zgârieturi: se efectuează o declasare sistematică dacă sunt vizibile zgârieturi pe piept și pe pulpe; zgârieturile pe alte părți ale corpului sunt tolerate; |
| --- | --- | --- |

Pielea:

—

nu prezintă zgârieturi: se efectuează o declasare sistematică dacă sunt vizibile zgârieturi pe piept și pe pulpe; zgârieturile pe alte părți ale corpului sunt tolerate;

| — | arsuri: se efectuează o declasare sistematică dacă sunt vizibile arsuri pe piept și pe pulpe; arsurile pe alte părți ale corpului sunt tolerate; |
| --- | --- |

—

arsuri: se efectuează o declasare sistematică dacă sunt vizibile arsuri pe piept și pe pulpe; arsurile pe alte părți ale corpului sunt tolerate;

| — | absența fulgilor reziduali și a tuleielor; |
| --- | --- |

—

absența fulgilor reziduali și a tuleielor;

| — | sternul: se efectuează o declasare sistematică dacă pielea de pe stern este sfâșiată; |
| --- | --- |

—

sternul: se efectuează o declasare sistematică dacă pielea de pe stern este sfâșiată;

| — | sacrificarea prin sângerare: se efectuează o declasare sistematică dacă membrele prezintă articulații roșii sau echimoze; |
| --- | --- |

—

sacrificarea prin sângerare: se efectuează o declasare sistematică dacă membrele prezintă articulații roșii sau echimoze;

| — | în cazul păsărilor parțial eviscerate: capul și ghearele sunt curate și nu prezintă necroze. |
| --- | --- |

—

în cazul păsărilor parțial eviscerate: capul și ghearele sunt curate și nu prezintă necroze.

Greutatea minimă a carcaselor este:

| | Pentru pui:






  — | 1 kg dacă este prezentat „eviscerat fără organe interne”, gata de preparare; |
| --- | --- | --- |

Pentru pui:

—

1 kg dacă este prezentat „eviscerat fără organe interne”, gata de preparare;

| — | 1,3 kg dacă este prezentat „parțial eviscerat”; |
| --- | --- |

—

1,3 kg dacă este prezentat „parțial eviscerat”;

| | Pentru clapon:






  — | 2,5 kg dacă este prezentat „eviscerat fără organe interne”, gata de preparare; |
| --- | --- | --- |

Pentru clapon:

—

2,5 kg dacă este prezentat „eviscerat fără organe interne”, gata de preparare;

| — | 2,9 kg dacă este prezentat „parțial eviscerat”. |
| --- | --- |

—

2,9 kg dacă este prezentat „parțial eviscerat”.

„Poulet des Cévennes” sau „Chapon des Cévennes” se caracterizează prin textura consistentă a cărnii și a mușchilor, cu atât mai apreciată, cu cât carnea este suculentă și nu este grasă.

„Poulet des Cévennes” este comercializat sub formă de carcase întregi proaspete, gata de preparare (eviscerat fără organe interne), parțial eviscerat sau tranșat.

„Chapon des Cévennes” este comercializat sub formă de carcase întregi proaspete, gata de preparare sau parțial eviscerat.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Cel târziu de la vârsta de 42 de zile, puii și claponii din care provin „Poulet des Cévennes” și „Chapon des Cévennes” au acces la un teren stâncos, cu iarbă și copaci.

Alimentația naturală are la bază trei cereale, fără făină și grăsimi animale, cu suplimente de proteine vegetale (soia, rapiță, floarea-soarelui), de minerale și de vitamine.

Pentru a se produce „Poulet des Cévennes” sau „Chapon des Cévennes”, există trei etape de hrănire pentru pui și patru etape de hrănire pentru clapon:

Procentajul de includere a cerealelor în fiecare etapă de hrănire pentru pui

În etapa de demarare: din prima zi până cel târziu în ziua a 28-a

Cerealele și subprodusele de cereale reprezintă minimum 50 % din greutatea formulei alimentare.

În etapa de creștere: din ziua a 29-a până în ziua a 52-a

Cerealele și subprodusele de cereale reprezintă minimum 70 % din greutatea formulei alimentare

(minimum 2 cereale).

În etapa de definitivare: din ziua a 53-a până la sacrificare

Cerealele și subprodusele de cereale reprezintă minimum 80 % din greutatea formulei alimentare

(minimum 3 cereale).

Procentajul de includere a cerealelor în fiecare etapă de hrănire pentru clapon

În etapa de demarare: din prima zi până cel târziu în ziua a 28-a

Cerealele și subprodusele de cereale reprezintă minimum 50 % din greutatea formulei alimentare.

În etapa de creștere: din ziua a 29-a până în ziua a 52-a

Cerealele și subprodusele de cereale reprezintă minimum 70 % din greutatea formulei alimentare

(minimum 2 cereale).

În etapa de definitivare: din ziua a 53-a până la sacrificare

Cerealele și subprodusele de cereale reprezintă minimum 70 % din greutatea formulei alimentare

(minimum 3 cereale).

În etapa de sacrificare: 4 săptămâni înainte de sacrificare

Cerealele și subprodusele de cereale reprezintă minimum 80 % din greutatea formulei alimentare

(minimum 3 cereale).

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Puii și claponii sunt crescuți în aria geografică a IGP.

Puii sosesc în crescătorii când au o zi. Durata de creștere este de 84 de zile pentru pui și de minimum 150 de zile pentru claponi.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Etichetele trebuie să conțină în mod obligatoriu:

| — | denumirea IGP:
  „Poulet des Cévennes”;
  sau
  „Chapon des Cévennes”; |
| --- | --- |

—

denumirea IGP:

„Poulet des Cévennes”;

sau

„Chapon des Cévennes”;

| — | abatorul în care au fost sacrificate păsările este identificat fie pe eticheta informativă (ștampila CEE), fie pe eticheta cu greutatea/prețul, care este aplicată pe ambalaj lângă eticheta informativă. |
| --- | --- |

—

abatorul în care au fost sacrificate păsările este identificat fie pe eticheta informativă (ștampila CEE), fie pe eticheta cu greutatea/prețul, care este aplicată pe ambalaj lângă eticheta informativă.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria geografică a fost definită prin combinarea mai multor criterii de bază: vechimea și renumele producției, tehnicile locale, realitatea economică din perspectivă istorică și cea actuală, precum și factorii ecologici.

Aria geografică a IGP „Poulet des Cévennes” sau „Chapon des Cévennes” include 426 de localități repartizate în următoarele 4 departamente:

Departamentul Ardèche

Cantoanele: Bourg-Saint-Andéol, Joyeuse, Largentière, Valgorge, Vallon-Pont-d'Arc, Les Vans, Viviers

O parte a cantonului: Villeneuve-de-Berg

Localitățile: Vogue, Villeneuve de Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Maurice-d'Ardèche, Saint-Germain, Saint-Andéol-de-Berg, Rochecolombe, Lavilledieu, Lanas

Departamentul Gard

Cantoanele: Alès-Nord-Est, Alès-Ouest, Alès-Sud-Est, Alzon, Anduze, Bagnols-sur-Cèze, Barjac, Bessèges, Génolhac, La Grand-Combe, Lasalle, Lédignan, Lussan, Marguerittes, Pont-Saint-Esprit, Quissac, Saint-Ambroix, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Chaptes, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Mamert-du-Gard, Sauve, Sumène, Trèves, Uzès, Valleraugue, Vézénobres, Le Vigan

Departamentul Hérault

Cantoanele: Claret, Ganges

Departamentul Lozère

Cantoanele: Barre-des-Cévennes, Florac, Meyrueis, Le Pont-de-Montvert, Saint-Germain-de-Calberte, Villefort

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Aria geografică a IGP „Poulet des Cévennes” sau „Chapon des Cévennes” are următoarele caracteristici:

Un peisaj frământat

Peisajul din Cévennes, abrupt, povârnit și deluros, se caracterizează prin relieful său frământat.

Din punct de vedere topografic, regiunea Cévennes este caracterizată de altitudini cuprinse, aproximativ, între 200 și 1 700 de metri și un relief eterogen pe tot întinsul său.

Regiunea este formată din trei formațiuni naturale distincte: Hautes Cévennes, care domină la est Basses Cévennes, și podișurile înalte despicate de defileuri, care alcătuiesc „les Causses et les Gorges”.

Între masivele Bougès și Aigoual, la altitudini de 250-1 000 de metri, se întind văi profunde și înguste. Cu o diferență de altitudine de aproape 1 400 de metri între izvoarele situate la înălțime și bazinul Alès, râurile Gardons au săpat în versanți nenumărate viroage adânci numite „vallat”.

În plus, solurile din Cévennes, argilo-calcaroase, uneori șistoase, sunt aride, se cultivă cu greu și sunt foarte stâncoase.

Contraste climatice

Există contraste puternice între clima din văile râurilor Gardons, caldă și caracterizată de o puternică secetă estivală și de multe zile cu soare, și clima aspră de pe versanții muntelui Lozère (peste 90 de zile de îngheț pe an).

Și între anotimpuri există diferențe bine marcate. Predomină aversele mediteraneene, accentuate de relieful viguros: fie că este vorba de ploi de durată sau de furtuni scurte de temut, precipitațiile sunt frecvente din septembrie până în mai, înregistrându-se un maxim toamna și o diminuare în timpul iernii.

Dimpotrivă, verile sunt foarte secetoase. Iarna, ninge la peste 800 de metri altitudine, dar grosimea stratului de zăpadă și persistența acestuia variază foarte mult.

Din aceste caracteristici rezultă, la doar câțiva kilometri distanță, zone climatice bine diferențiate.

Un înveliș vegetal special

Natura solurilor, diversitatea climatică și varietatea reliefului își aduc contribuția la diversitatea vegetației din Cévennes.

Muntele Lozère se caracterizează prin absența copacilor, fiind acoperit cu fânețe sau cu vegetație de landă: afin, iarbă-neagră (Calluna vulgaris), drobiță.

Primii copaci apar la altitudini puțin mai mici: fagi, brazi și pini.

Mai jos, cresc stejari și castani.

Crestele lungi și înguste, precum și văile din Cévennes, se caracterizează printr-o mare diversitate, de la landele de pe vârfurile munților, a căror culoare variază între galbenul drobiței și movul ierbii-negre, și pădurile de stejar-de-stâncă (denumite „yeuseraie”), ce par a prelungi desișurile mediteraneene („garrigue”) pe munte, până la pădurile de castan.

Tehnici adaptate mediului natural

Crescătorii întrețin cu mare grijă terenurile și plantează copaci după observarea atentă a vegetației spontane. Datorită acestui bun simț, se evită împădurirea terenurilor cu copaci care nu sunt adaptați solului și climei din regiunea Cévennes.

De asemenea, crescătorii au elaborat tehnici de hrănire a păsărilor, prin planificarea hranei în funcție de diferitele etape de creștere a acestora. Hrana păsărilor este formată din cel puțin trei cereale, una dintre acestea fiind porumbul. Metoda se caracterizează și prin creșterea gradată a proporției de cereale din hrană, care atinge 80 % în etapa de definitivare.

Un alt element al acestor tehnici specifice este întreținerea terenurilor, care permite păsărilor să aibă acces atât la hrană suplimentară, formată din specii vegetale locale (ierburi aromatice, iarbă-neagră, lăstari de copaci sau bace), cât și la pietricelele naturale apărute în urma degradării stâncilor din zonă, care favorizează dezvoltarea pipotei și, prin urmare, o mai bună măcinare a hranei, ameliorând digestia.

5.2.   Specificitatea produsului:

Produsul cu IGP „Poulet des Cévennes” sau „Chapon des Cévennes” se caracterizează prin calitățile sale gustative, prin culoarea galbenă a puilor, prin textura consistentă a cărnii și a mușchilor, carnea fiind suculentă și nefiind grasă. O altă caracteristică a acestei IGP este reputația sa, consolidată de-a lungul a zeci de ani.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Legătura are la bază reputația și tehnicile crescătorilor, care fasonează produsul pentru a scoate în evidență toate particularitățile asociate teritoriului de producție.

Producția păsărilor de Cévennes este adaptată la constrângerile fizice ale mediului natural, crescătorii elaborând, din generație în generație, tehnici de producție originale.

Hrana, care are la bază cel puțin trei cereale, își aduce contribuția la calitățile gustative ale produsului (carnea are o textură consistentă, este suculentă și nu este grasă), iar utilizarea porumbului și a sorgului participă în mod natural la culoarea galbenă a puilor. Hrana suplimentară prezentă în mod natural în arie (ierburi aromatice, lăstari de copaci, bace, insecte etc.) sporește, de asemenea, gustul plăcut al cărnii.

Păsările „Poulet des Cévennes” sau „Chapon des Cévennes” provin dintr-o rasă cu gât golaș și cu picioare lungi. Această particularitate este indispensabilă pentru ca păsările să se poată deplasa fără a se răni pe terenurile accidentate, profitând astfel de toate avantajele acestora. Această specificitate a terenurilor influențează atât musculatura păsărilor „Poulet des Cévennes” sau „Chapon des Cévennes”, cât și caracteristicile organoleptice ale produsului: textura consistentă a mușchilor și a cărnii, care nu este grasă.

În sfârșit, creșterea păsărilor în Cévennes participă la menținerea societății agricole rurale, care a suferit ca urmare a dispariției mineritului și a activităților industriale.

Prin urmare, producția de IGP „Poulet des Cévennes” sau „Chapon des Cévennes” este adaptată la mediul natural, care influențează specificitatea produsului.

De asemenea, produsul cu IGP „Poulet des Cévennes” sau „Chapon des Cévennes” are o reputație consolidată pe parcursul unei lungi perioade, după cum o dovedesc încă din anii 1900 numeroasele concursuri avicole și târguri cu ocazia cărora calitatea păsărilor de Cévennes este recunoscută, fiind recompensată cu premii. Este important să remarcăm că, încă de pe atunci, pe lângă creșterea păsărilor în ferme și în gospodăriile familiale, existau și câțiva producători specializați a căror producție era destinată vânzării în piețe.

În prezent, produselor „Poulet des Cévennes” și „Chapon des Cévennes” le sunt dedicate numeroase articole în presa regională și națională, ele fiind prezente în cadrul tuturor acțiunilor de promovare a produselor cu certificate de calitate și care sunt originare din regiunea Languedoc-Roussillon, printre aceste manifestări numărându-se, de exemplu, „Militant du goût” sau „La qualité fait sa comédie”, care se derulează în fiecare an la Montpellier și se adresează publicului larg.

Reputația actuală a acestui produs este atestată și de numeroasele recompense obținute, cum ar fi medalia de bronz acordată în 2009 „Poulet des Cévennes” la Concursul general agricol din cadrul Salonului internațional al Agriculturii de la Paris.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPPouletChaponDesCevennesV2.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare.

---